МІНІСТЕРСТВО ОХОРОНИ ЗДОРОВЯ УКРАЇНИ 
НАЦІОНАЛЬНИЙ ФАРМАЦЕВТИЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ
Кафедра Клінічної лабораторної діагностики

ПЕРЕДДИПЛОМНА ПРАКТИКА З ВИКОНАННЯМ ПАТОГІСТОЛОГІЧНИХ, БІОХІМІЧНИХ, ІМУНОЛОГІЧНИХ, АЛЕРГОЛОГІЧНИХ, ЦИТОГЕНЕТИЧНИХ, ЦИТОЛОГІЧНИХ, САНІТАРНО-ГІГІЄНІЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ

РОБОЧА ПрограмА
переддипломної практики

підготовки ____________магістр__________________________________
                                                   (назва рівня вищої освіти)
галузі знань  ____________22 Охорона здоров’я_____________________
(шифр і назва галузі знань)
спеціальності_224 Технології медичної діагностики та лікування______
 (код і найменування спеціальності)
освітньої програми  «Лабораторна діагностика», ЛД 2к. (1,5) _________
(найменування освітньої програми)
спеціалізації (й) __________________________________________________
(найменування спеціалізації, за наявності)

2017 рік Додаток 

Зміни та доповнення до робочої програми навчальної дисципліни  «Переддипломна практика з виконанням патогістологічних, біохімічних, імунологічних, алергологічних, цитогенетичних, цитологічних, санітарно-гігієнічних досліджень» спеціальності 224 Технології медичної діагностики та лікування освітньої програми «Лабораторна діагностика» для студентів 2 курсу ЛД (1,5)
Розробники: 
Литвиненко Г.Л. –– к.мед.н., ас.

Робоча програма розглянута та затверджена на засіданні кафедри Клінічної лабораторної діагностики
Протокол від  ««28» 08 2017 року  № 1

Зав. кафедри       ______________________ д.біол.н., доц. Єрьоменко Р.Ф. 

Робоча програма схвалена на засіданні профільної методичної комісії з біомедичних дисциплін 

Протокол від  ««01» 09 2017 року  № 1

Голова профільної комісії        ______________         проф. Зупанець І.А.   

1.	
Опис навчальної дисципліни

Програма з дисципліни «Переддипломна практика з виконанням патогістологічних, біохімічних, імунологічних, алергологічних, цитогенетичних, цитологічних, санітарно-гігієнічних досліджень» для вищих медичних та фармацевтичних закладів освіти України ІІІ-ІV рівнів акредитації складена для спеціальності 224 Технології медичної діагностики та лікування освітньої програми «Лабораторна діагностика». Термін навчання за спеціальністю лаборант (медицини) здійснюється для студентів 2 курсу ЛД (1,5). 
При розробці програми була застосована наступна нормативно-правова база: Закон України «Про вищу освіту» від 01.07.2014 // Відомості Верховної Ради. – 2014. – № 37, 38; Наказ МОН України від 06.11.2015 № 1151 «Про особливості запровадження переліку галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2015 року  № 266; Постанова Кабінету Міністрів України від 29.04.2015 № 266 «Про затвердження переліку галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти; Постанова КМУ № 1187 від 30.12.2015 р. «Про затвердження Ліцензійних умов провадження освітньої діяльності закладів освіти»; Лист МОЗ України № 23-01-9/268 від 26.07.2016 р. «Рекомендована форма примірної програми навчальних дисциплін». 
Згідно з навчальним планом вивчення дисципліни «Переддипломна практика з виконанням патогістологічних, біохімічних, імунологічних, алергологічних, цитогенетичних, цитологічних, санітарно-гігієнічних досліджень» здійснюється для студентів 2 курсу ЛД (1,5) в 3 семестрі.
	Предметом переддипломної практики є патогістологічні, біохімічні, імунологічні, алергологічні, цитогенетичні, цитологічні, санітарно-гігієнічні дослідження.
Міждисциплінарні зв’язки. базові дисципліни (медична біологія, медична та біологічна фізика, медична xiмія, біоорганічна та біологічна xiмія, клінічна біохімія, морфологічні дисципліни, мікробіологія та вірусологія, загальна гігієна) є основою для вивчення таких спеціальних дисциплін як: клінічна патогістологія, біохімія патологічних процесів, цитологічна діагностика, клінічна імунологія та алергологія, санітарно-гігієнічна експертиза та медична генетика.
Програма практики складається з 1 модулю:
Вступ	4	
Змістовний модуль 1. Переддипломна практика з клінічної патогістології	5	
Змістовний модуль 2. Переддипломна практика з біологічної хімії	15	
Змістовний модуль 3. Переддипломна практика з клінічної імунології та алергології	
23	
Змістовний модуль 4. Переддипломна практика з медичної генетики	34	
Змістовний модуль 5. Переддипломна практика з цитологічної діагностики	53	
Змістовний модуль 6. Переддипломна практика з санітарно-гігієнічної експертизи	
64	
Форма підсумкового контролю успішності виконання переддипломної практики	
74	
Засоби діагностики успішності виконання переддипломної практики	75	
Додаток № 1	80	

На проходження переддипломної практики відводиться 540 годин 
15 кредитів ЄКТС.

Змістовний модуль 1
Переддипломна практика з клінічної патогістології

1. Мета та завдання переддипломної практики

1.1. Мета проведення  переддипломної практики полягає у формуванні, закріпленні та актуалізації у магістрів вмінь та навичок проведення лабораторних робіт у клініко-діагностичній та гістологічній лабораторіях лікувально-профілактичних установ в межах цілей, визначених у освітньо-професійній програмі підготовки фахівця за спеціальністю 8.12010007 “Лабораторна діагностика”.

1.2. Завданням практики є використовуючи відповідне до методик обладнання, проводити відбір біопсійного матеріалу з органів, тканин та мікроскопічне дослідження з диференціацією їх змін при різних патологічних процесах.

1.3. Після проходження переддипломної практики студент повинен знати:
•	Керуючись нормативними документами МОЗ України, спираючись на перелік типового обладнання, інструкції та інші нормативні документи, маючи штатний розпис, укомплектувати профільну лабораторію відповідним оснащенням, реактивами, необхідною медичною документацією до стадії готовності проведення досліджень з обладнання робочого місця.
•	Дотримуючись нормативних документів, правил техніки безпеки, протипожежної безпеки, виробничої санітарії, протиепідемічного режиму, використовуючи відповідні засоби колективного та індивідуального захисту, створювати безпечні умови праці для працівників лабораторії та пацієнтів.
•	Організувати процес роботи в лабораторіях шляхом групування однотипних досліджень відповідно до методик.
•	Проводити кількісні розрахунки для оцінки аналізу, об'єму та якості роботи лабораторії.
•	Проводити обробку та аналіз обліково-звітної документації.
•	Розраховувати вартість дослідження.
•	Брати участь у ціноутворенні в системі надання платних медичних послуг.
•	Працювати з прайс –листами, готувати замовлення.
•	Обчислювати та давати оцінку показників лабораторії.
•	Робити висновки та давати рекомендації щодо оптимізації діяльності лабораторії.
•	Використовуючи прийоми менеджменту, спираючись на нормативні документи МОЗ України, розробляти:
-план роботи персоналу лабораторії;
-науково-практичні підходи до підбору та розміщення кадрів;
-приймати управлінські рішення;
-оформляти матеріали для ліцензування та акредитації лабораторії.
•	Для досягнення ефективного ділового спілкування й ефективної діяльності лабораторії, спираючись на етичний кодекс медика, дотримуючись принципів професійної етики та деонтології, використовуючи соціологічні, психологічні методи повинен вміти: 
-вирішувати деонтологічні завдання, пов’язані з проведенням лабораторних досліджень; 
-забезпечити сприятливий психологічний клімат в колективі;
-проводити тестування для визначення психологічних особливостей особистості співробітників;
-оцінювати професійний і моральний стан працівників колективу;
-вирішувати конфліктні та стресові ситуації;
-проводити психопрофілактичну роботу.
•	Керуючись нормативними документами, правилами техніки безпеки, виробничої санітарії та протиепідемічного режиму, контролювати в умовах лабораторій дотримання персоналом безпечних умов праці.
•	На підставі відповідних інструктивних матеріалів і методик в умовах лабораторій, забезпечувати контроль та оцінку роботи за якістю забору, доставки, підготовки біологічного матеріалу,  проб  тощо для дослідження.
•	Контролювати правильність виготовлення та зберігання реактивів, живильних середовищ, розчинів відповідно до методик в умовах лабораторій з дотриманням правил техніки безпеки. 
•	Контролювати перелік необхідних лабораторних досліджень до кожної патології зокрема, відповідно до протоколів для забезпечення ефективності діагностики, лікування та прогнозування захворювань; здійснювати консультативний взаємозв’язок з клініцистами.
•	Використовуючи результати лабораторних досліджень для діагностики найрізноманітнішої патології, їх перебігу, прогнозування в умовах лабораторії з дотриманням безпечних умов праці згідно з кваліфікацією магістра.
•	Відповідно до сучасних медичних технологій, діагностичних методик проводити: 
- дослідницьку та експериментальну роботу;
- обробку отриманих результатів із застосуванням статистичних методик;
- самостійні наукові дослідження з проблем лабораторної медицини з оформленням протоколів, дослідів тощо.

вміти:
•	Обладнати робоче місце відповідно до виду біохімічних досліджень.
•	За патоморфологічними ознаками, мікроскопічним вивченням гістологічних препаратів описати зміни тканин, органів  при запальних процесах, дистрофічних змінах з відповідним висновком.
•	Діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини легенів за патоморфологічними змінами тканин і органів, мікроскопією гістологічних препаратів з відповідним висновком.
•	Діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини травної системи за результатами гістологічного дослідження з відповідним висновком. 
•	За результатами гістологічного дослідження діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини сечової системи. Оформити висновок.
•	Діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини чоловічої статевої системи за патоморфологічними змінами тканин і органів, мікроскопією гістологічних препаратів  з відповідним висновком.
•	За морфологічними ознаками гістологічних препаратів, діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини жіночої статевої системи з відповідним висновком.
•	Діагностувати пухлиноподібні процеси, доброякісні та злоякісні пухлини грудної залози за патоморфологічними змінами тканини та органу, мікроскопією  гістологічних препаратів з відповідним висновком.
•	Діагностувати пухлини щелепно-лицевої ділянки та шиї за морфологічною картиною гістологічних препаратів з відповідним висновком.
•	За результатами гістологічного дослідження діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини центральної нервової системи.
•	За результатами гістологічного дослідження діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини м’яких тканин з відповідним висновком.
•	Діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини кісткової, хрящової тканин за результатами гістологічного дослідження з відповідним висновком.
•	Діагностувати доброякісні, місцево-деструктивні та злоякісні пухлини  шкіри за патоморфологічними змінами тканини, мікроскопією гістологічних препаратів з відповідним висновком.
•	За результатами гістологічного дослідження виявлених в біоптатах з червоного кісткового мозку, лімфатичних вузлів, діагностувати гемобластози з відповідним висновком.

На проходження практики відводиться 108 годин 3 кредити ЄКТС.

2. Інформаційний обсяг модулю 1

Найменування показників 	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика переддипломної практики	
		денна форма навчання	
Кількість кредитів – 3	Галузь знань
22 Охорона здоров’я	Нормативна	
Модулів – 1	Спеціальність:
224 Технології медичної діагностики та лікування	Рік підготовки –
2-й	
Змістових модулів – 1		Семестр –
3-й	
Загальна кількість годин - 108			
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 90
самостійної роботи студента – 18	Освітньо-кваліфікаційний рівень:
магістр	Практичні –
90 год	
		Самостійна робота –
18 год	
		Вид контролю –
Поточний, підсумковий модульний контроль теоретичних знань та практичної підготовки (стандартизований)	

Програма переддипломної практики
Модуль 1
Змістовий модуль 1
Тема 1. Відбір матеріалу на гістологічне дослідження. Методи гістологічного дослідження.
Тема 2 Патогістологічна діагностика ерозій і виразок шлунку. 
Тема 3. Патогістологічна діагностика хвороб кишки.
Тема 4. Патогістологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань шийки і тіла матки. 
Тема 5. Патогістологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань молочних і передміхурової залоз.
Тема 6. Патогістологічна діагностика захворювань щитовидної залози.
Тема 7. Патогістологічна діагностика захворювань нирок.
Тема 8. Патогістологічна діагностика захворювань печінки.
Тема 9. Гістологічна діагностика пухлин м’яких тканин, кісткової, хрящової тканин.
Тема 10.  Гістологічна діагностика пухлин шкіри. Пухлини з меланінутворюючої тканини.
Тема 11. Гістологічна діагностика пухлин легенів.
Тема 12. Гістологічна діагностика пухлин травного каналу.
Тема 13. Гістологічна діагностика пухлин сечової, статевої систем. 
Тема 14. Гістологічна діагностика пухлин молочної і щитовидної залоз.
Підсумковий модульний контроль.

Структура переддипломної практики
Назви змістових модулів і тем	Кількість годин	
	денна форма	
	всього	у тому числі	
		л	пр.	с.р.	
Змістовий модуль 1. 	
Тема 1. Відбір матеріалу на гістологічне дослідження. Методи гістологічного дослідження.	7		6	1	
Тема 2. Патогістологічна діагностика ерозій і виразок шлунку. 	7		6	1	
Тема 3. Патогістологічна діагностика хвороб кишки.	8		6	2	
Тема 4. Патогістологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань шийки і тіла матки. 	6		6		
Тема 5. Патогістологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань молочних і передміхурової залоз.	8		6	2	
Тема 6. Патогістологічна діагностика захворювань щитовидної залози.	8		6	2	
Тема 7. Патогістологічна діагностика захворювань нирок.	7		6	1	
Тема 8. Патогістологічна діагностика захворювань печінки.	7		6	1	
Тема 9. Гістологічна діагностика пухлин м’яких тканин, кісткової, хрящової тканин.	8		7	1	
Тема 10. Гістологічна діагностика пухлин шкіри. Пухлини з меланінутворюючої тканини.	7		6	1	
Тема 11. Гістологічна діагностика пухлин легенів.	7		6	1	
Тема 12. Гістологічна діагностика пухлин травного каналу.	8		7	1	
Тема 13. Гістологічна діагностика пухлин сечової, статевої систем. 	7		6	1	
Тема 14. Гістологічна діагностика пухлин молочної і щитовидної залоз.	7		6	1	
Тема 15. Підсумковий модульний контроль.	6		4	2	
ВСЬОГО 	108		90	18	

Теми практичних занять переддипломної практики
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1	Відбір матеріалу на гістологічне дослідження. Методи гістологічного дослідження.	6	
2	Патогістологічна діагностика ерозій і виразок шлунку.	6	
3	Патогістологічна діагностика хвороб кишки.	6	
4	Патогістологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань шийки і тіла матки.	6	
5	Патогістологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань молочних і передміхурової залоз.	6	
6	Патогістологічна діагностика захворювань щитовидної залози.	6	
7	Патогістологічна діагностика захворювань нирок.	6	
8	Патогістологічна діагностика захворювань печінки.	6	
9	Гістологічна діагностика пухлин м’яких тканин, кісткової, хрящової тканин.	7	
10	Гістологічна діагностика пухлин шкіри. Пухлини з меланінутворюючої тканини.	6	
11	Гістологічна діагностика пухлин легенів.	6	
12	Гістологічна діагностика пухлин травного каналу.	7	
13	Гістологічна діагностика пухлин сечової, статевої систем.	6	
14	Гістологічна діагностика пухлин молочної і щитовидної залоз.	6	
15	Підсумковий модульний контроль	4	
	ВСЬОГО 	90	

Самостійна робота
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1.	Заповнення основної звітної документації- Щоденника переддипломної практики.	16	
2.	Підготовка до підсумкового модульного контролю.	2	
	ВСЬОГО	18	

3. Рекомендована література
Базова
1. Аруин Л. И. Морфологическая диагностика болезней желудка и кишечника. / Л. И. Аруин, Л. Л. Капуллер, В. А. Исаков // М., «Триада-Х», 1998. – 496 с.
2. Быков В. Л. Частная гистология человека. – М., СОТИС, 1997. – 301 с.
3. Василенко И. В. и соавторы. Предрак и рак желудка. Киев: «Книга плюс», 2001. – 228 с.
4. Глузман Д. Ф. и соавт. Лябораторная диагностика онкогематологических заболеваний. – Киев, ”Морион“, 1998. – 334 с.
5. Микроскопическая техника. Руководство для врачей и лаборантов. (под ред. Д. С. Саркисова и Ю. Л. Перова). – М. : Медицина, 1996. – 540 с.
6. Морфологічна діагностика аутоімунного тиреоїдиту і раку щитовидної залози таїх поєднання. Методичні рекомендації. // В. О. Туманський, Ю. В. Мартовицька // – Київ, 2004. – 41 с.
7. Посмертна імунохроматографічна текспрес-діагностика ВІЛ-інфекції і вірусних гепатитів. Методичні рекомендації. // В. О. Туманський, С. Г. Тимошенко, А. В. Куртєв, Ю. О. Шебеко // – Київ, 2009. – 23 с.
8. Струков А. І., Сєров В. В. Патологічна анатомія / Пер. з російської мови 4-го вид., стереотипне. – Х.: Факт, 2000. – 864 с.
9. Хмельницкий О. Х. Патоморфологическая диагностика гинекологических заболеваний. / О. Х. Хмельницкий // Санкт-Петербург: СОТИС, 1994. – 480 с.
10. Шлопов В. Г. Патологічна анатомія. – Вінниця: Нова книга. 2004. – 
768 с. 
Допоміжна
1.	Туманский В. А. Сепсис: классическая патологоанатомическая доктрина, патофизиология и современная клиническая концепция // Патологія, 2004. Т.1, 
№ 1, с. 4-13.
2.	Чалисов И. А., Хазанов А. Т. Руководство по патологоанатомической диагностике важнейших инфекционных заболеваний человека. - Л. : Медицина. 1980. - 224 с.
3.	Цинзерлинг А. В. Современные инфекции: патологическая анатомия и вопросы патогенеза. – СПб. : СОТИС. 1993. – 483 с.
4.	Микроскопическая техника: руководство / под ред Д. С. Саркисова и 
Ю. Л. Перова. – М. : Медицина. 1996. – 544 с.
5.	Глузман Д. Ф. и соавт. Диагностика лейкозов. Атлас и практическое руководство. - Киев, "МОРИОН", 2000, 223 с.

Модуль 1
Змістовний модуль 2. Переддипломна практика з біологічної хімії

1. Мета та завдання переддипломної практики 

1.1. Метою проведення переддипломної практики є надання знань сучасної методології виконання клініко-біохімічних досліджень та клінічна інтерпретація результатів лабораторних досліджень хворих, що визначені у освітньо-професійній програмі підготовки лікаря-лаборанта за спеціальністю 8.12010007 «Лабораторна діагностика».
1.2. Основними завданнями практики є використовуючи відповідно до методик обладнання проводити дослідження, дотримуючись техніки безпеки та трактувати клініко-діагностичне значення отриманих результатів.
1.3. Згідно з вимогами освітньо-професійної програми студенти повинні:
знати:
•	Нормативні документи МОЗ України, інструкції та інші нормативні документи які регламентують роботу біохімічних підрозділів лабораторії.
•	Найважливіші функції і основні шляхи метаболізму білків, нуклеїнових кислот, вуглеводів, ліпідів; біологічне значення вітамінів.
•	Основні молекулярні механізми регуляції метаболізму вуглеводів, ліпідів, білків, амінокислот, нуклеотидів. Принципи дії гормонів.
•	Особливості метаболізму печінки, крові, міжклітинного матриксу, сполучної, нервової та м'язової тканин.
•	Принципи біохімічного аналізу, діагностично значущі показники складу крові і сечі у здорової людини.

вміти:
•	Пояснювати молекулярні механізми підтримки гомеостазу при різних впливах внутрішніх і зовнішніх факторів.
•	Пояснювати молекулярні механізми порушень метаболізму, що виникають при деяких спадкових і набутих захворюваннях, застосовуючи знання про магістральні шляхи перетворення білків, нуклеїнових кислот, вуглеводів і ліпідів в організмі людини.
•	Пояснювати поняття «Норми» та її інтервали в клінічної біохімії.
•	Самостійно працювати з клінічною біохімічною літературою, вести пошук необхідної інформації, перетворювати прочитане в засіб для вирішення біохімічних і, надалі, професійних завдань.

На проходження практики відводиться 108 годин 3 кредити ЄКТС.
2. Інформаційний обсяг модулю 2
Найменування показників 	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика переддипломної практики	
		денна форма навчання	
Кількість кредитів –  3	Галузь знань
22 Охорона здоров’я	Нормативна	
Модулів – 1	Спеціальність:
224 Технології медичної діагностики та лікування	Рік підготовки –
2-й	
Змістових модулів – 1		Семестр –
3-й	
Загальна кількість годин - 108			
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 90
самостійної роботи студента – 18	Освітньо-кваліфікаційний рівень:
магістр	Практичні –
90 год	
		Самостійна робота –
18 год	
		Вид контролю –
Поточний, підсумковий модульний контроль теоретичних знань та практичної підготовки (стандартизований)	

Програма переддипломної практики
Модуль 1
Змістовий модуль 2.
Тема 1. Клініко-діагностичне значення визначення загального білка, альбуміна в плазмі (сироватці) крові і сечі. Інтерпретація зсувів загального білка в плазмі (сироватці) крові. Причини, що зумовлюють змінення змісту альбуміна у крові. Фактори, що зумовлюють зміни екскреції білкових фракцій з сечею. Дослідження білкового спектру плазми крові. Визначення білкових фракцій сироватки крові методом електрофорезу на плівках з ацетат целюлози та експрес-методом висолювання. Клініко-діагностичне значення дослідженя протеїнограмм, інтерпретації змін вмісту окремих білкових фракцій сироватки (плазми) крові. Визначення вмісту С-реактивного білка. Визначення вмісту у крові тропініну I імунохроматографічним та імуноферментним методами. Міоглобін як маркер деструктивних змін у м’язовій системі.
Тема 2. Клініко-діагностичне значення визначення залишкового азоту у сироватці крові. Клініко-діагностичне значення дослідження концентрації сечовини та креатиніну у сироватці крові та сечі. Клініко-діагностичне значення дослідження вмісту сечової кислоти. 
Тема 3. Клініко-діагностичне значення виявлення активності амінотрансфераз у сироватці крові. Клініко-діагностичне значення виявлення загальної активності ЛДГ, КФК та їхніх ізоферментів. Клініко-діагностичне значення дослідження активності γ-глутамілтранспептидази, лужної фосфатази у сироватці крові. 
Тема 4. Методи та клінічне значення дослідження вуглеводного обміну. Проведення тестів толерантності до вуглеводів. Клініко-діагностичне значення виявлення вмісту сіалових кислот та сіроглікоїдів в сироватці крові. Інтерпретація зсувів вмісту окремих вуглеводно-білкових комплексів, сіалових кислот та білкових фракцій сироватки крові при запальних процесах в організмі. Методи визначення та клінічне значення ревматоїдного фактору та антистрептолізину О. Клініко-діагностичне значення дослідження піровиноградної кислоти у крові.
Тема 5. Клініко-діагностичне значення дослідження ліпопротеїнового розподілення загального холестеролу та ліпідно-білкового спектру плазми. Клініко-діагностичне значення дослідження та основні прийоми корекції функціональної активності системи «перекисне окиснення ліпідів – антиоксидантний захист організму». Клінічне значення та методи визначення основних антиоксидантних ферментів організму – каталази, супероксиддисмутази, глутатіонпероксидази.
Тема 6. Клініко-діагностичне значення дослідження пігментного обміну. Диференційна діагностика та лабораторні показники при різних видах жовтяниць. Методи визначення білірубіну, уробіліногену та стеркобіліну. Клініко-діагностичне значення дослідження електролітів плазми. Клініко-діагностичне значення виявлення рівня кальцію у сироватці крові. Клініко-діагностичне значення виявлення вмісту магнію в сироватці крові та еритроцитах. Клініко-діагностичне значення визначення хлорид-іонів, натрію та калію у біологічних рідинах іонселективним методом. Клініко-діагностичне значення виявлення рівня неорганічного фосфору у сироватці крові та сечі.
Тема 7. Клініко-діагностичне значення виявлення кортизолу, дегідроепіандростерон-сульфату у крові. Клініко-діагностичне значення дослідження тиреоїдних гомонів, інсуліну, С-пептиду, глікозованого гемоглобіну при ендокринопатологіях. Особливості лабораторної оцінки ендокринної функції гіпофізу.

Структура переддипломної практики
Назви змістових модулів і тем	Кількість годин	
	денна форма	
	всього	у тому числі	
		л	п	с.р.	
Змістовий модуль 1	
Тема 1. Дослідження білкового обміну.	13		12	1	
Тема 2. Проби колоїдостійкості. Залишковий азот та його компоненти.	14		12	2	
Тема 3. Ферменти.	14		12	2	
Поточний контроль засвоєння змістового модулю 1	2		2		
Тема 4. Дослідження вуглеводного обміну.	14		12	2	
Тема 5. Дослідження обміну ліпідів.	14		12	2	
Тема 6. Дослідження пігментного обміну. Дослідження мінерального обміну.	15		12	3	
Тема 7. Дослідження гормонально-медіаторного обміну.	14		12	2	
Поточний контроль засвоєння змістового модулю 2. Підсумковий контроль з модулю 2	8		4	4	
Всього	108		90	18	
 
Теми практичних занять переддипломної практики
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
Змістовий модуль 1	
1	Дослідження білкового обміну.	12	
2	Проби колоїдостійкості. Залишковий азот та його компоненти.	12	
3	Ферменти.
Поточний контроль засвоєння змістового модулю 1	12
2	
4	Дослідження вуглеводного обміну.	12	
5	Дослідження обміну ліпідів.	12	
6	Дослідження пігментного обміну. Дослідження мінерального обміну.	12	
7	Дослідження гормонально-медіаторного обміну.
Поточний контроль засвоєння змістового модулю 2
Підсумковий контроль з модулю 2	12

4	
	ВСЬОГО	90	
Самостійна робота
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1.	Заповнення основної звітної документації - Щоденника переддипломної практики.	14	
2.	Підготовка до підсумкового модульного контролю.	4	
	ВСЬОГО 	18	

3. Рекомендована література
Базова
1.	Губський Ю. І. Біологічна хімія. – Київ–Вінниця: Нова книга, 2009.– 664 с.
2.	Вороніна Л. М. та ін. Біологічна хімія. – Харків: Основа, 2000.- 608 с.
3.	Березов Т. Т., Коровкин Б. Ф. Биологическая химия. – М. : Медицина, 1998.- 704 с.
4.	Николаев А. Я. Биологическая химия. – М.: Высшая шк., 2001
5.	Практикум з біологічної хімії. За ред. О.Я. Склярова. – К. : Здоров’я, 2002.– 298 с.
6.	Лабораторні та семінарські заняття з біологічної хімії. / Л. М. Вороніна та ін.- Х. : Вид-во НфаУ; Оригінал, 2004. - 384 с.
7.	Зайчик А. Ш., Чурилов Л. П. Основи общей патологии. Основи патохимии. – Ч. 2. – Санкт-Петербург : ЗЛБИ : СПб, 2000. – 688 с., ил.
8.	Вороніна Л. М. Клінічна біохімія. – Харків : Основа, 2005.
9.	Основи клінічної біохімії: навчально-методичний посібник для студентів медичного факультету зі спеціальності «Лабораторна діагностика» / 
К. В. Александрова, Біленький С. А., Білоконь [та ін.]. – Запоріжжя: ЗДМУ, 2011. – 333 с. 
10.	Клиническая оценка лабораторных тестов: перевод с англ. / Под редакцией Н. У. Тица. – М. : Медицина, 1986. – 480 с.
11.	 О. И. Залюбовская, В. В. Зленко, М. Е. Березнякова, О. Н. Литвинова, Г. П. Фомина. Влияние лекарственных средств на лабораторные показатели. Учебное пособие для студентов медицинских и фармацевтических вузов. Харьков Издательство НФаУ, 2010.
12.	 Руководство по клинической лабораторной диагностике. Ч. 3 : Клиническая биохимия / Под ред. проф. М. А. Базарновой, проф. В. Т. Морозовой – К. : Вища школа. Головное изд-во, 1986. – 279 с.
13.	 Комаров Ф. И., Коровкин Б. Ф., Меньшиков В. В. Биохимические исследования в клинике. – Элиста: АЛЛ «Джангар», 1998. – 250 с.
14.	 О. І. Залюбовська, Г. П. Фоміна, В. В. Зленко, М. Є. Березнякова, 
О. М. Литвинова, Л. В. Деримедвідь, М. В. Савіна, Л. В. Карабут, Ю. Н. Авідзба, О. М. Яворська. Лабораторні дослідження в педіатрії. Навчальний посібник для студентів медичних та фармацевтичних вищих навчальних закладів. Харків, 2010.
Допоміжна
1.	Марри Р. и соавт. Биохимия человека.- М. : МИР, 1993. 
2.	Кушманова О. Д., Ивченко Г. М. Руководство к практическим занятиям по биологической химии. – М. : Медицина, 1983. – 424 с.
3.	Колб В. Г., Камышников В. С. Справочник по клинической биохимии. – Минск: Беларусь – 1982. – 367 с.
4.	Лифшиц В. М., Сидельникова В. И. Биохимические анализы в клинике. Справочник. – М. : Мед.информ.агенство. – 1998. – 302 с.
5.	Меньшиков В. В. Лабораторные методы исследования в клинике. – М. : Медицина. – 1987. – 437 с.
6.	Маршалл В. Дж. Клиническая биохимия. Перевод с анг. – СПб.: Изд-во БИОНОМ «Невский диалект». – 2000. – 368 с.
7.	Камышников В. С. Справочник по клинико-биохимическим исследованиям и лабораторной диагностике. – М.: МЕДпресс-информ, 2004. – 920 с.
8.	Назаренко Г. И., Кишкун А. А. Клиническая оценка результатов лабораторных исследований. 2-е изд., стереотипное. – М.: Медицина, 2002. – 
544 с.
9.	Бышевский А. Ш. Биохимия для врача. – Екатеринбург: Уральский рабочий, 1994. – 384 с.
10.	Клиническая биохимия / Под редакцией В. А. Ткачука. – 2-е изд., испр. – М.: ГЭОТАР-МЕД, 2004. – 512 с.
11.	Мак-Мюррей У. Обмен веществ у человека. – М.: Мир, 1980. 
12.	Біологічна хімія: Лабораторний практикум / За ред. Я.І. Гонського. –   Тернопіль: Укрмедкнига, 2001.
13.	Клінічна біохімія. Навчальний посібник для студентів вищих фармацевтичних закладів ПІ-ІУ рівнів акредитації / Тимошенко О. П., ВоронінаЛ. М., Кравченко В. М. та ін.; За ред. О. П.Тимошенко. X. : Вид-во НФаУ, Золоті сторінки, 2003. - 239 с.
14.	Биохимия. Краткий курс с упражнениями и задачами. Под редакцией 
Е. С. Северина, А. Я. Николаева. – М. : ГЭОТАР – Мед., 2001. – 448 с.
15.	Боєчко Л. Ф., Боєчко Л. О. Основні біохімічні поняття, визначення та терміни : Навч. посібник. – К.: Вища шк., 1993. – 528 с.

Модуль 1
Змістовий модуль 3. 
Переддипломна практика з клінічної імунології та алергології

1. Мета та завдання переддипломної практики 

1.1. Мета проведення переддипломної практики полягає у формуванні, закріпленні та актуалізації у студентів практичних професійних вмінь та навичок, а також придбання початкового практичного досвіду роботи зі спеціальності в галузі засвоєння основного виду професійної діяльності у лабораторіях лікувально-профілактичних установ в межах цілей, визначених у освітньо-професійній програмі підготовки фахівця за спеціальністю 8.12010007 «Лабораторна діагностика».

1.2. Завданням практики в умовах імунологічної лабораторії є, дотримуючись правил техніки безпеки та особистої гігієни, використовуючи відповідне лабораторне оснащення, проводити відбір матеріалу, виготовляти препарати з клінічного матеріалу, проводити їх мікроскопічне дослідження, володіти методами дослідження клітинної та гуморальної ланок імунітету in vitro та in vivo, реєструвати результати досліджень, оцінювати та інтерпретувати результати дослідження імунного статусу, трактувати імунограми при різних патологічних процесах.

1.3. Після проходження переддипломної практики студент повинен знати:
•	Керуючись нормативними документами МОЗ України, спираючись на перелік типового обладнання, інструкції та інші нормативні документи, маючи штатний розпис, укомплектувати профільну лабораторію відповідним оснащенням, реактивами, необхідною медичною документацією до стадії готовності проведення досліджень з обладнання робочого місця.
•	Дотримуючись нормативних документів, правил техніки безпеки, протипожежної безпеки, виробничої санітарії, протиепідемічного режиму, використовуючи відповідні засоби колективного та індивідуального захисту, створювати безпечні умови праці для працівників лабораторії і пацієнтів.
•	Організовувати процес роботи в лабораторіях шляхом групування однотипних досліджень відповідно до методик.
•	Проводити кількісні розрахунки для оцінки аналізу, об'єму та якості роботи лабораторії.
•	Проводити обробку та аналіз обліково-звітної документації.
•	Розраховувати вартість дослідження.
•	Брати участь у ціноутворенні в системі надання платних медичних послуг.
•	Працювати з прайс–листами, готувати замовлення.
•	Обчислювати та давати оцінку показників лабораторії.
•	Робити висновки та давати рекомендації щодо оптимізації діяльності лабораторії.
•	Використовуючи прийоми менеджменту, спираючись на нормативні документи МОЗ України, розробляти:
- план роботи персоналу лабораторії;
- науково-практичні підходи до підбору та розміщення кадрів;
- приймати управлінські рішення;
- оформляти матеріали для ліцензування та акредитації лабораторії.
•	Для досягнення ефективного ділового спілкування й ефективної діяльності лабораторії, спираючись на етичний кодекс медичного працівника, дотримуючись принципів професійної етики та деонтології, використовуючи соціологічні, психологічні методи повинен вміти: 
- вирішувати деонтологічні завдання, пов’язані з проведенням лабораторних досліджень; 
- забезпечити сприятливий психологічний клімат в колективі;
- проводити тестування для визначення психологічних особливостей особистості співробітників;
- оцінювати професійний і моральний стан працівників колективу;
- вирішувати конфліктні та стресові ситуації;
- проводити психопрофілактичну роботу.
•	Керуючись нормативними документами, правилами техніки безпеки, виробничої санітарії та протиепідемічного режиму, контролювати в умовах лабораторій дотримання персоналом безпечних умов праці.
•	На підставі відповідних інструктивних матеріалів і методик в умовах лабораторій, забезпечувати контроль та оцінку роботи за якістю забору, доставки, підготовки біологічного матеріалу,  проб  тощо для дослідження.
•	Контролювати правильність виготовлення та зберігання реактивів, розчинів відповідно до методик в умовах лабораторій з дотриманням правил техніки безпеки. 
•	Контролювати перелік необхідних лабораторних досліджень до кожної патології, зокрема, відповідно до протоколів для забезпечення ефективності діагностики, лікування та прогнозування захворювань; здійснювати консультативний взаємозв’язок з клініцистами.
•	Використовуючи результати лабораторних досліджень для діагностики найрізноманітнішої патології, їх перебігу, прогнозування в умовах лабораторії з дотриманням безпечних умов праці згідно з кваліфікацією магістра.
•	Відповідно до сучасних медичних технологій, діагностичних методик проводити: 
- дослідницьку та експериментальну роботу;
- обробку отриманих результатів із застосуванням статистичних методик;
- самостійні наукові дослідження з проблем лабораторної медицини з оформленням протоколів, дослідів тощо.

вміти:
•	Обладнати робоче місце відповідно до виду імунологічних досліджень.
•	Проводити збір імунологічного анамнезу.
•	Приймати, реєструвати клінічний матеріал.
•	Відбирати клінічний матеріал, здійснювати його зберігання та транспортування.
•	Здійснювати підготовку реактивів, лабораторного обладнання та апаратури  для імунологічних досліджень.
•	Володіти методами світлової та люмінесцентної мікроскопії, спектрофотометрії, імуноферментними методами досліджень, проточної цитофлуориметрії, полімеразно-ланцюгової реакції.
•	Виконувати методики вивчення стану вродженого імунітету. 
•	Проводити дослідження визначення спроможності клітинної ланки імунної системи in vitro.
•	Володіти методами вивчення стану гуморальної ланки імунної системи. 
•	Проводити утилізацію відпрацьованого матеріалу, дезінфекцію та стерилізацію лабораторного посуду, інструменту, засобів захисту робочого місця та обладнання.
•	Вести обліково-звітну документацію.
•	Здійснювати оцінку результатів імунологічного дослідження.

На проходження практики відводиться 72 години 2 кредити ЄКТС.

2. Інформаційний обсяг модулю 3
Найменування показників 	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика переддипломної практики	
		денна форма навчання	
Кількість кредитів – 2	Галузь знань
22 Охорона здоров’я	Нормативна	
Модулів – 1	Спеціальність:
224 Технології медичної діагностики та лікування	Рік підготовки –
2-й	
Змістових модулів – 1		Семестр –
3-й	
Загальна кількість годин - 72			
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 60
самостійної роботи студента – 12	Освітньо-кваліфікаційний рівень:
магістр	Практичні –
60 год	
		Самостійна робота –
12 год	
		Вид контролю –
Поточний, підсумковий модульний контроль теоретичних знань та практичної підготовки (стандартизований)	

Програма переддипломної практики
Модуль 1
Змістовий модуль 3.
Тема 1. Завдання та проблеми клінічної імунології. Види імунопатології, методи виявленння. Діагностично значимі показники системи імунітету. Оцінка імунного статусу в клініці. 
Тема 2. Методи оцінки стану неспецифічної резистентності, клітинної та гуморальної ланок імунної системи. 
Тема 3. Вроджені та набуті імунодефіцити. Реакції імунної системи та їх оцінка при імунодефіцитних станах.
Тема 4. Алергія. Типи алергічних реакцій. Методи специфічної діагностики IgЕ-опосередкованих захворювань. 
Тема 5. Автоімунні стани та автоімунні хвороби. Лабораторні методи діагностики аутоімунопатології. 
Тема 6. Можливості лабораторної діагностики імунотропних інфекцій – ВІЛ-інфекції, СНІДу, цитомегаловірусної інфекції, при інфікуванні вірусом Епштейн-Барра та вірусів герпесу 6, 7, 8 типів.
Тема 7. Лімфопроліферативні процеси. Методи імунодіагностики лімфопроліферативних захворювань.
Тема 8. Принципи імунодіагностики інфекційних захворювань.
Тема 9. Вакцинологія: імуногенність вакцин, механізми імунної відповіді та методи визначення поствакцинального імунітету. Національні програми вакцинації. 
Тема 10. Методи оцінки ефективності імунокоригуючої терапії. Імунотропні препарати. Імунодепресивна та імуностимулююча терапія. 
Тема 11. Взаємозв’язок нервової, імунної та ендокринної систем організму. Імунологічні розлади при психоневрологічних та ендокринних захворюваннях.
Тема 12. Міжнародні стандарти проведення імунологічних досліджень. Законодавча база щодо імунологічних та алергологічних досліджень в Україні.
Тема 13. Підсумковий модульний контроль.

Структура переддипломної практики
Назви змістових модулів і тем	Кількість годин	
	денна форма	
	всього	у тому числі	
		л	пр.	с.р.	
1	2	3	4	5	
Змістовий модуль 1. 	
Тема 1. Завдання та проблеми клінічної імунології. Види імунопатології, методи її виявленння. Діагностично значимі показники системи імунітету. Оцінка імунного статусу в клініці. 	5		4	1	
Тема 2. Методи оцінки стану неспецифічної резистентності, клітинної та гуморальної ланок імунної системи. 	4		4		
Тема 3. Вроджені та набуті імунодефіцити. Реакції імунної системи та їх оцінка при імунодефіцитних станах.	7		6	1	
Тема 4. Алергія. Типи алергічних реакцій. Методи діагностики алергії. Діагностика алергічних ринітів, харчової та лікарської алергії, атопічних дерматитів. Діагностика псевдоалергічних реакцій.	5		4	1	
Тема 5. Автоімунні стани та автоімунні хвороби. Лабораторні методи діагностики автоімунних станів та автоімунних захворювань. Методи визначення органоспецифічних антитіл – ІФА, імунофлуоресценція	5		4	1	
Тема 6. Можливості лабораторної діагностики імунотропних інфекцій – ВІЛ-інфекції, СНІДу, цитомегаловірусної інфекції, при інфікуванні вірусом Епштейн-Барра та  вірусів герпесу  6, 7, 8 типів.	6		5	1	
Тема 7. Лімфопроліферативні процеси. Методи імунодіагностики лімфопроліферативних захворювань.	6		5	1	
Тема 8. Принципи імунодіагностики інфекційних захворювань. Імуноферментний аналіз. Полімеразно-ланцюгова реакція. 	6		5	1	
1	2	3	4	5	
Тема 9. Вакцинологія: імуногенність вакцин, механізми імунної відповіді та методи визначення поствакцинального імунітету. Національні програми вакцинації. 	6		5	1	
Тема 10. Методи оцінки ефективності імунокоригуючої терапії. Імунотропні препарати. Імуносупресивна та імуностимулююча терапія. 	6		5	1	
Тема 11. Взаємозв’язок нервової, імунної та ендокринної систем організму. Імунологічні розлади при психоневрологічних та ендокринних захворюваннях. Імунологічні аспекти захворювань органів дихання, травної та серцево-судинної систем. Імунологія репродукції. Імунологічна діагностика захворювань органів дихання,  травної та серцево-судинної систем.
Імунологічні методи дослідження при порушеннях репродуктивної функції.	6		5	1	
Тема 12. Міжнародні стандарти проведення імунологічних та алергологічних досліджень. Законодавча база щодо імунологічних та алергологічних досліджень в Україні.	5		4	1	
Тема 13. Підсумковий модульний контроль.	5		4	1	
ВСЬОГО 	72		60	12	

Теми практичних занять переддипломної практики
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1	2	3	
1	Завдання та проблеми клінічної імунології. Види імунопатології, методи її виявленння. Діагностично значимі показники системи імунітету. Оцінка імунного статусу в клініці. 	4	
2	Методи оцінки стану неспецифічної резистентності, клітинної та гуморальної ланок імунної системи. 	4	
3	Вроджені та набуті імунодефіцити. Реакції імунної системи та їх оцінка при імунодефіцитних станах.	6	
4	Алергія. Типи алергічних реакцій. Методи діагностики алергії. Діагностика алергічних ринітів, харчової та лікарської алергії, атопічних дерматитів. Діагностика псевдоалергічних реакцій.	4	
1	2	3	
5	Автоімунні стани та автоімунні хвороби. Лабораторні методи діагностики автоімунних станів та автоімунних захворювань. Методи визначення органоспецифічних антитіл – ІФА, імунофлуоресценція.	4	
6	Можливості лабораторної діагностики імунотропних інфекцій – ВІЛ-інфекції, СНІДу, цитомегаловірусної інфекції, при інфікуванні вірусом Епштейн-Барра та вірусів герпесу 6, 7, 8 типів.	5	
7	Лімфопроліферативні процеси. Методи імунодіагностики лімфопроліферативних захворювань.	5	
8	Принципи імунодіагностики інфекційних захворювань. Імуноферментний аналіз. Полімеразно-ланцюгова реакція. 	5	
9	Вакцинологія: імуногенність вакцин, механізми імунної відповіді та методи визначення поствакцинального імунітету. Національні програми вакцинації. 	5	
10	Методи оцінки ефективності імунокоригуючої терапії. Імунотропні препарати. Імуносупресивна та імуностимулююча терапія. 	5	
11	Взаємозв’язок нервової, імунної та ендокринної систем організму. Імунологічні розлади при психоневрологічних та ендокринних захворюваннях. Імунологічні аспекти захворювань органів дихання, травної та серцево-судинної систем. Імунологія репродукції. Імунологічна діагностика захворювань органів дихання, травної та серцево-судинної систем. Імунологічні методи дослідження при порушеннях репродуктивної функції.	5	
12	Міжнародні стандарти проведення імунологічних та алергологічних досліджень. Законодавча база щодо імунологічних та алергологічних досліджень в Україні.	4	
13	Підсумковий модульний контроль	4	
	ВСЬОГО 	60	
Самостійна робота
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1.	Заповнення основної звітної документації- Щоденника переддипломної практики.	11	
2.	Підготовка до підсумкового модульного контролю.	1	
	ВСЬОГО	12	

3. Рекомендована література.
Базова
1.	Базарнова М. А. Руководство по клинической лабораторной диагностике. Киев : Вища школа. Головное изд-во. – 1981. – 312 с.
2.	Глузман Д. Ф. и соавт. Диагностическая иммуноцитохимия опухолей. Киев :  «Морион», 2003. – 156 с.
3.	Драник Г. Н. Клиническая иммунология и аллергология. / Драник Г. Н. // М. : ООО «Медицинское информационное агентство», 2003. – 604 с.
4.	Иммунология. Учебное пособие для студентов фармацевтических ВУЗов и факультетов // Дикий И. Л., Шевелева Н. Е., Великая М. М., Филимонова Н. И. УкрФА // - Харьков : УкрФА, 1999. - 118 с.
5.	Ковальчук Л. В. Клиническая иммунология и аллергология с основами общей иммунологии / Ковальчук Л. В., Ганковская Л. В. // М. : Гэотар-Медиа, 2011. 
6.	Криволапов Ю. А. Морфологическая диагностика лимфом. / 
Ю. А. Криволапов, Е. Е. Леенман // Санкт-Петербург, КОСТА, 2006. – 207с.
7.	Луговская С. А., Почтарь М. Е., Тупицын Н. Н. Иммунофенотипирование в диагностике гемобластозов. М. - Тверь : ООО «Издательство Триада», 2005. – 166 с.
8.	Микроскопическая техника. Руководство для врачей и лаборантов. (под ред. Д. С. Саркисова и Ю. Л. Перова). – М. : Медицина, 1996. – 540 с.
9.	Хаитов Р. М. Иммунология. / Учеб. для мед. вузов // Хаитов Р. М., Игнатьева Г. А., Сидорович И. Г. // - М. : Медицина , 2000. - 430 с.
10.	 Хаитов Р. М. Руководство по клинической иммунологии Диагностика заболеваний иммунной системы: руководство для врачей. / 
Хаитов Р. М., Пинегин Б. В., Ярилин А. А. // М. : Гэотар-Медиа, 2009. – 352 с.
11.	 Хаитов Р. М., Игнатьева Г. А., Сидорович И. Г. Иммунология. Норма и патология - М. : Изд-во «Медицина», 2010. - 752 с. 

Допоміжна
1.	Галактионов В. Г. Иммунология. - М. : Изд-во «РИЦ МДК», 2000. - 
488 с.
2.	Глузман Д. Ф. и соавт. Иммуноцитохимическая диагностика опухолей кроветворной и лимфоидной тканей у детей. Киев: ООО ДИА, 2005. – 216 с.
3.	Долгов В. В. и соавт. Лабораторная диагностика мужского бесплодия. Москва: ООО «Издательство Триада», 2006. – 141 с.
4.	Земсков А. М. /Клиническая иммунология // Земсков А. М., 
Земсков В. М., Караулов А. В. // М. : Гэотар-Медиа, 2008. – 432 с.
5.	Иммунология и аллергология (цветной атлас): учебное пособие для студентов медицинских вузов / Под ред. А. А. Воробьева, А. С. Быкова, 
А. В. Караулова. – М. : «Практическая медицина», 2006. – 288 с.
6.	Иммунология: практикум. Учебное пособие / Под ред. Ковальчук Л. В., Игнатьевой Г. А., Ганковской Л. В. // М. : Гэотар-Медиа, 2010. – 176 с.
7.	Казмирчук В.Е. Клиническая иммунология и аллергология с возрастными особенностями / Казмирчук В.Е., Ковальчук Л.В.//М.: Медицина, 2012. — 520 с.
8.	Паттерсон Р. Аллергические болезни. М., 2000
9.	Соколов Е.И. Клиническая иммунология. Руководство для врачей. М., 1998.
10.	 Хаитов Р.М. Клиническая аллергология. – М.: «МЕД-пресс-информ», 2002. – 624 с.
11.	Ярилин А.А. Основы иммунологии. М., 1999. 

Модуль 1
Змістовий модуль 4
Переддипломна практика з медичної генетики

1. Мета та завдання переддипломної практики 

1.1 Мета проведення переддипломної практики полягає у закріпленні практичних навичок в межах цілей, визначених у освітньо-професійній програмі підготовки фахівця за спеціальністю 8.12010007 «Лабораторна діагностика».

1.2 Завданням практики на посаді лікаря-лаборанта є закріплення професійних навичок і умінь майбутнього спеціаліста, згідно з кваліфікаційною характеристикою, поглиблення і систематизація знань, засвоєння сучасних методів лабораторних досліджень, відпрацювання та вдосконалення техніки виконання лабораторних досліджень, інтерпретація лабораторних даних при різних нозологічних одиницях та невідкладних станах, відповідно до стандартів вищої освіти.

1.3. Після проходження переддипломної практики студент повинен
знати:
•	Роль лікаря-лаборанта медицини, як дослідника-діагноста у лікувально- діагностичному процесі, його основні завдання, права та обов'язки.
•	Правові та економічні аспекти діяльності лабораторної служби лікувально-профілактичних установ, їх структури.
•	Принципи організації роботи профільних лабораторій лікувально- профілактичних установ.
•	Методику проведення кількісних розрахунків для оцінки аналізу об'єму і якості роботи лабораторій.
•	Основні лабораторні, клінічні терміни латинською мовою.
•	Значення спеціальних і лабораторних методів дослідження при хромосомних та гених захворюваннях, показання до їх призначення.
•	Принципи санітарно-епідеміологічного режиму в профільних лабораторіях.
•	Правила техніки безпеки та протипожежної безпеки, виробничої санітарії під час роботи в профільних лабораторіях, особистої гігієни, асептики та антисептики.
•	Особливості підготовки до генетичних лабораторних досліджень, правила взяття матеріалу, проб, доставка в лабораторії.
•	Показники норм лабораторних досліджень та їх зміни при спадкових патологічних процесах.
•	Принципи і норми медичної етики і деонтології.
•	Чинні накази та інструктивні листи МОЗ України, обласного управління охорони здоров'я, Держстандарти України.

вміти:
•	Організувати робоче місце лікаря – лаборанта при проведенні цитогенетичних досліджень.
•	Готувати поживне середовище для культивування лімфоцитів периферійної крові людини.
•	Готувати культуральний посуд та знати правила збереження поживних середовищ і реактивів, які застосовують при цитогенетичних дослідженнях.
•	Працювати в стерильних боксових умовах при постановці культури лімфоцитів периферійної крові людини.
•	Диференціювати хромосоми в залежності від центромерного індексу.
•	Працювати при приготуванні хромосомних препаратів під витяжною шафою та з медичним обладненням, дотримуючись правил санепідрежиму та правил з охорони праці.
•	Організувати робоче місце лікаря–лаборанта при проведенні фіксації клітинної культури лімфоцитів периферійної крові людини. Приготування необхідних розчинів, робота з фіксуючою сумішшю.
•	Правильно записати висновок при цитогенетичному дослідженні згідно «міжнародної системи для номенклатури в цитогенетиці людини» (iscn 1995) з використанням загальноприйнятних позначень та скорочень.
•	Оцінювати правильність взяття біологічного матеріалу новонароджених та знати ймовірні помилки під час проведення скринінгових програм.
•	Оцінити результати дослідженя скринінгу новонароджених на фенілкетонурію, знати правила ведення документації та збереження архівного матеріалу.
•	Працювати з ручним та автоматичним панчерами для отримання дисків крові при проведенні досліджень крові новонароджених на вроджений гіпотиреоз.
•	Оцінити результати дослідження скринінгу новонароджених на вроджений гіпотиреоз, знати правила ведення документації та збереження архівного матеріалу.
•	Працювати з ручним та автоматичним панчерами для отримання дисків крові при проведенні досліджень крові новонароджених на агс.
•	Оцінити результати дослідженя скрінінгу новонароджених на агс, знати правила ведення документації та збереження архівного матеріалу.
•	Працювати з ручним та автоматичним панчерами для отримання дисків крові при проведенні досліджень крові новонароджених на муковісцидоз.
•	Оцінити результати дослідженя скринінгу новонароджених на муковісцидоз, знати правила ведення документації та збереження архівного матеріалу.

На проходження практики відводиться 72 години 2 кредити ЄКТС.

2. Інформаційний обсяг змістовного модулю 4
Найменування показників 	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика переддипломної практики	
		денна форма навчання	
Кількість кредитів – 2	Галузь знань
22 Охорона здоров’я	Нормативна	
Модулів – 1	Спеціальність:
224 Технології медичної діагностики та лікування	Рік підготовки –
2-й	
Змістових модулів – 10		Семестр –
3-й	
Загальна кількість годин - 72			
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 60
самостійної роботи студента – 12	Освітньо-кваліфікаційний рівень:
магістр	Практичні –
60 год	
		Самостійна робота –
12 год	
		Вид контролю –
Поточний, підсумковий модульний контроль теоретичних знань та практичної підготовки (стандартизований)	

Програма переддипломної практики
Модуль 1
Змістовий модуль 4
Тема 1. Молекулярні та хромосомні основи спадковості. Мітоз та мейоз - основні фази.
Молекулярні основи спадковості. ДНК та РНК - біополімери, в яких записана генетична інформація живих істот. Напівконсервативна реплікація ДНК - механізм, який забезпечує стабільність генетичної інформації та її збереження при процесі передачі нащадкам. Генетичний код. Нуклеїнові кислоти які входять до складу ДНК та РНК. Хромосомні основи спадковості. Статеві клітини та мейоз. Гаплоїдний та диплоїдний набір хромосом. Хромосома – двоспиральна молекула ДНК з 4 рівневою організацією. Основні фази мітозу. Метафаза – фаза клітинного циклу, при якій хромосоми розташовуються в екваторіальній площині і придатні для дослідження. У чому полягає біологічна сутність мітозу. Каріотип – сукупність морфологічних особливостей повного хромосомного набору клітин даного виду. Групи спадкових захворювань. Методи дослідження геномних та хромосомних захворювань. Хромосомний аналізатор - технічні характеристики та можливості при визначені каріотипу. Проведення цитогенетичного дослідження за допомогою хромосомного аналізатора. Нормативно – правова документація при роботі в генетичному відділі клініко – діагностичної лабораторії.
Тема 2. Методи класичної цитогенетики. Етапи проведення культивування клітин в поживних середовищах.
Прямі та непрямі методи отримання клітинних популяцій з високою мітотичною активністю. Прямі методи дослідження, які не потребують попередньої культивації культури клітин. Які клітини можуть бути об'єктом дослідження при прямих методах.  Біологічний матеріал для досліджень непрямими методами. Непрямі методи – попереднє культивування отриманих клітин в поживних середовищах in vitro. Периферійна кров – як об’єкт дослідження при непрямих методах. Фітогемаглютинін – стимулятор мітозів. Поживні середовища, які застосовують при культивуванні клітин. Техніка виконання постановки культури лімфоцитів в стерильних боксових умовах. Дотримування техніки безпеки та санепідрежиму при роботі в боксових умовах при проведенні постановки культури лімфоцитів (накази МОЗ України, документи з охорони праці та санепідрежиму). 
Тема 3. Клінічні та цитогенетичні характеристики найпоширеніших анеуплоїдних синдромів. Хромосомні аберації – причини їх виникнення та види.
Анеуплоїдні синдроми. Синдром Клайнфельтера. Причини виникнення, частота розповсюдження, клінічна картина, цитогенетична картина. Розкладка метафазної пластини із замальовкою.
Синдром Шерешевського - Тернера. Причини виникнення, частота розповсюдження, клінічна картина, цитогенетична картина. Розкладка метафазної пластини із замальовкою.
Синдром Дауна. Причини виникнення, частота розповсюдження, клінічна картина, цитогенетична картина. Розкладка метафазної пластини із замальовкою.
Синдроми полісомії по Х та Y- хромосомах. Причини виникнення, частота розповсюдження, клінічна картина, цитогенетична картина. Розкладка метафазних пластин із замальовкою.
Структурні аберації хромосом. Причини виникнення, види структурних аберацій. Правила запису при цитогенетичному дослідженні згідно «Міжнародної системи для цитогенетичної номенклатури людини (1995) «ISCN (1995)». Делеції, дуплікації, інверсії, інерції, ізохромосоми, кільцеві хромосоми – причини виникнення, клінічні прояви, правила запису при цитогенетичних дослідженях.
Маркерні хромосоми. Мозаїцизм – механізм виникнення. При яких синдромах виявляється найчастіше. Застосування молекулярно–цитогенетичних методів при встановленні природи маркерних хромосом та мозаїцизму з низьким відсотком аномальних клонів.
Приклади делеційних синдромів – синдром «котячого лемету», Прадера – Віллі.
Тема 4. Варіанти каріотипів при цитогенетичних дослідженнях. Поліморфізм – як варіант норми екстремальних варіантів хромосом.
Можливі варіанти каріотипів при найпоширеніших анеуплоїдних синдромах. Робертсонівські транслокації при синдромі Дауна (клінічна та цитогенетична картина).
Синдром Шерешевського – Тернера: моносомія, мозаїчні форми з різними аномальними клонами, кільцева Х-хромосома, ізо – Х-хромосома по довгому та короткому плечах. Летальні варіанти та клінічні прояви.
Поліморфізм хромосом – як варіант норми. Виявлення екстремальних варіантів в різних групах пацієнтів. Поняття збалансований та незбалансований каріотип. Виявлення реципрокних транслокацій у подружніх пар з репродуктивними втратами. Носії збалансованих перебудов – клінічні прояви. Робертсонівські транслокації -  як варіанти збалансованого каріотипу у пацієнтів з репродуктивними втратами. Виявлення екстремальних варіантів хромосом у пацієнтів з обтяженим анамнезом та інтерпретація результатів. Можливі помилки при встановлені каріотипу. Правила запису каріотипу та видача цитогенетичного заключеня. Правила зберігання архівного матеріалу.
Тема 5. Статевий хроматин – природа, діагностичне значення та техніка проведення дослідженя.
Визначення статевого хроматину – як експрес-метод встановлення анеуплоїдій по Х – хромосомі. Природа статевого хроматину. Тільце Барра – як морфологічне відображення компенсації дози генів. Морфологія статевого хроматину. Місце знаходження у клітині. Мінливість статевого хроматину в залежності від клітинного циклу, метаболізму клітин та стану організму. Феномен лайонолізації, основні положення. Метод визначення статевого хроматину в букальному зіскобі ротової порожнини. Техніка виконання. Барвники. Діагностичне значення. Синдроми Шерешевського – Тернера, Клайнфельтера, тестикулярної фемінізації, синдром Свайєра, ХХ – чоловіки та полісомії по Х – хромосоме – синдроми, при яких показане визначення статевого хроматину з подальшим підтверджуючим аналізом каріотипу. Нормальні показники статевого хроматину у чоловіків та жінок. Можливі помилки та їх уникнення при встановленні статевого хроматину. Формули Гарднера для підрахунку числа тілець Барра в поліплоїдних та неполіплоїдних клітинах.
Тема 6. Фіксація клітинної культури – як необхідний етап при отриманні хромосомних препаратів.
Підготовка лабораторного посуду для проведення фіксації культури клітин з подальшим отриманням якісних хромосомних препаратів. Інгібітори росту клітинної популяції. Колхіцин та колцемід – їх дія на клітиную популяцію при різних концентраціях та тривалістю у годинах. Якість метафазних хромосом при дії колхіцину різних концентрацій та часом дії. Гіпотонізація – друга обов'язкова маніпуляція при приготуванні препаратів хромосом. Час дії, концентрація розчинів, техніка виконання. Види гіпотонічних розчинів. Фіксація клітинної культури – як етап приготування хромосомних препаратів. Склад фіксуючої суміші, час дії, техніка виконання, дотримання техніки безпеки при роботі з концентрованими кислотами. Нанесення фіксуючої суміші на предметне скло. Техніка виконання.
Тема 7. Забарвлення препаратів хромосом. Види та діагностичне значення.
Види барвників, які застосовують при забарвленні хромосомних препаратів. Рутіне та диференційне забарвлення. Рутіне забарвлення препаратів азур – еозином та азур – еозином за Романовським. Види диференційного забарвлення: Q – метод, G – метод (модифікація без попередньої обробки препаратів, забарвлення азур – еозином за Романовським на фосфатному буфері), R – метод, С – метод.
Еухроматин та гетерохроматин. Його визначення при різних видах забарвлення. Лінейні параметри рівномірно та диференційно забарвлених хромосом.
Тема 8. Класифікація та номенклатура хромосом. Правила запису каріотипу в нормі та патології.
Міжнародна конференція, на якій була прийнята класифікація та номенклатура хромосом. Центромірний індекс – відношення довжини короткого плеча до довжини всієї хромосоми у відсотках. Групи хромосом відносно центромерного індексу. Метацентричні, субметацентричні та акроцентричні хромосоми. Аутосоми та статеві хромосоми. Поділ хромосом на групи згідно міжнародної номенклатури, прийнятої на Паризькій конференції. Морфологічні особливості хромосом груп А, В, С, D, Е, F, G  та статевих хромосом. Вторинні перетинки, як додаткові морфологічні ознаки при ідентифікації хромосом. В яких хромосомах вони найчастіше зустрічаються. Поняття анеуплоїдія та поліплоїдія. Поліплоїдні набори хромосом, в яких випадках вони зустрічаються. Анеуплоїдія – причини виникнення. Приклади анеуплоїдних синдромів.
Тема 9. Масовий неонатальный скринінг – мета, критерії та основні етапи проведення.
Нормативно – правова документація при роботі в генетичному відділі клініко – діагностичної лабораторії. Неонатальний масовий скринінг на спадкові хвороби обміну (фенілкетонурія, вроджений гіпотиреоз, адреногенітальний синдром та муковісцидоз). Первинна діагностика – I етап масовий скринінг новонароджених. Основна мета скринінгових програм. Критерії для проведення масового скринінгу. Основні етапи проведення. Правила забору зразків крові для дослідження. Функціональні обов'язки учасників скринінгу. Відповідальність. Зберігання та маркування бланків хроматографічного паперу у відділені новонароджених. Етапи проведення взяття крові новонароджених. Критерії оцінки якості взяття матеріалу. Неправильне взяття матеріалу, ймовірні причини та їх усунення. Правила ведення медичної документації в генетичному відділі КДЛ. Ймовірні помилки під час проведення скринінгових програм та способи їх подолання. Методи, за допомогою яких може проводитися тестування. Підтверджувальна діагностика – II етап скринінгових програм. Диспансерне спостереження хворих на спадкові хвороби обміну.

Тема 10. Фенілкетонурія – спадкове захворюванне дефекту метаболізму фенілаланіну. Неонатальний масовий скринінг на ФКУ (основні етапи та правила проведення). Флуорометричний метод дослідження фенілаланіну.
Фенілкетонурія - група моногених рецесивних захворювань з подібним патогенезом і клінікою (дефект метаболізму амінокислоти фенілаланіну (ФА)). Методи молекулярної діагностики, які дали змогу ідентифікувати мутації, що призводять до розвитку захворювання. Клінічна картина ФКУ, час маніфестації. Ранні клінічні симптоми. Коли треба запідозрити, що в дитини спадкове порушення обміну речовин, зокрема ФКУ (ознаки порушення метаболізму). Клініко – генетичні особливості окремих форм ФКУ. Класична ФКУ (клінічні прояви, частота розповсюдження, час маніфестації, рівень фенілаланіну в крові). Стійка гіперфенілаланінемія (ГФА), транзиторна ГФА, материнька ФКУ, тирозинемія новонароджених – причини виникнення та методи лікування. Правила забору зразків крові для дослідження. Функціональні обов'язки учасників скринінгу. Відповідальність, зберігання та маркування бланків хроматографічного паперу у відділені новонароджених. Принцип флуорометричного методу дослідження фенілаланіну. Аналітичні характеристики методу. Загальна характеристика методу, склад набору, комплектність, призначення, заходи безпеки, забір і приготування зразків, зберігання реактивів, процедура дослідження, облік результатів, оцінка контролю якості. Робота з ручним та автоматичним панчерами при висіканні дисків (техніка проведення). Алгоритм прийняття рішення (ФА). Можливі помилки в інтерпретації результатів визначення ФА. Підтверджуюча діагностика ФКУ (кількісне визначення ФА в крові, кількісне визначення тирозину в крові, визначення відношення ФА до тирозину, молекулярно – генетичне тестування мутацій в гені РАН). 
Тема 11. Вроджений гіпотиреоз. Етіологія, класифікація. Неонатальний масовий скринінг на ВГ (основні етапи та правила проведення). Імуноферментний метод дослідження ТТГ.
Масовий скринінг вродженого гіпотиреозу (ВГ). Мета скринінгу ВГ. Тести, які застосовують для виявлення ВГ (неонатальный тест на тиреотропний гормон (ТТГ) і неонатальный тест на тироксин (Т4)). Клінична картина ВГ, час маніфестації. Епідеміологія. Вплив молекулярно–генетичних методів аналізу на зміну поглядів щодо етіології ВГ. Етіологія ВГ: тип порушення та причини виникнення. Класифікація: постійний первинний гіпотиреоз, транзиторний первинний гіпотиреоз, постійний гіпоталамо–гіпофізарний гіпотиреоз, транзиторний гіпоталамо–гіпофізарний гіпотиреоз. Клінічні ознаки ВГ на 1 місяці життя (за відсутності скринінгу діагностують у 5% новонароджених). Клінічні ознаки ВГ на 3 – 6 місяцях життя. Клініко – генетичні особливості окремих форм ВГ. Правила забору зразків крові для дослідження. Функціональні обов'язки учасників скринінгу. Відповідальність, зберігання та маркування бланків хроматографічного паперу у відділені новонароджених. Принцип твердофазного двуетапного імуноферментного аналізу. Аналітичні характеристики методу визначення ТТГ. Загальна характеристика методу, склад набору, комплектність, призначення, заходи безпеки, забір і приготування зразків, зберігання реактивів, процедура дослідження, облік результатів, оцінка контролю якості. Робота з ручним та автоматичним панчерами при висіканні дисків (техніка проведення). Алгоритм прийняття рішення (ТТГ). Алгоритм диференціації транзиторного гіпотиреозу. Можливі помилки в інтерпретації результатів визначення ТТГ. Підтверджуюча діагностика вродженого гіпотиреозу (визначення рівня ТТГ в сироватці, визначення рівня тироксину і трийодтироніну). 
Тема 12. Адреногенітальний синдром – спадкове захворювання обумовлене порушеням синтезу гормонів кори наднирників. Клінічні ознаки, класифікація форм. Імуноферментний аналіз дослідження 17–гідроксіпрогестерону.
Адреногенітальний синдром АГС (вроджена гіперплазія наднирок, синдром Уілкінса) – спадкове захворювання, генетично обумовлене порушенням синтезу гормонів кори наднирок. Клінічні ознаки АГС, час маніфестації. Класифікація форм АГС (сільвтрачаюча, проста вірільна та пізня форми). 21 – гідроксилаза – фермент, при недостатності якого виникають порушення в метаболізмі гормонів та 90% випадків виникнення АГС. Імуноферментний аналіз дослідження 17 – гідроксіпрогестерону. Аналітичні характеристики методу. Загальна характеристика методу, склад набору, комплектність, призначення, заходи безпеки, забір і приготування зразків, зберігання реактивів, процедура дослідження, облік результатів, оцінка контролю якості. Робота з ручним та автоматичним панчерами при висіканні дисків (техніка проведення).  Залежність рівня 17 – ОПГ від маси новонароджених. Алгоритм прийняття рішення (17 – ОПГ) для доношених новонароджених. Алгоритм прийняття рішення (17 – ОПГ) (33 – 36 тижнів гестації). Алгоритм прийняття рішення (17 – ОПГ) (23 – 32 тижнів гестації). Тактика дій при прояві та відсутності кліничних симптомів захворювання. Можливі помилки в інтерпретації результатів визначення 17 – ОПГ. Підтверджуюча діагностика АГС: визначення рівня 17 – ОПГ в сироватці, визначення показників електролітного обміну, глюкоза в сироватці, гормональний профіль, визначення мутацій в гені CYP 21A2 (дефіцит 21 – гідроксилази).
Тема 13. Клінічні форми муковісцидозу – спадкового захворювання ураження залоз зовнішньої секреції. Флуорометричний аналіз визначення имунореактивного трипсину (ІРТ).
Муковісцидоз – системне спадкове захворювання, обумовленне мутацією гена трансмембранного білку, яке характеризується ураженням залоз зовнішньої секреції, тяжкими порушеннями функцій органів дихання та кишково – шлункового тракту.
Клінічні ознаки муковісцидозу, час маніфестації, частота розповсюдження. Класифікація кліничних форм. Флуоресцентний імунний аналіз з дозволом у часі. Аналітичні характеристики методу. Загальна характеристика методу, склад набору, комплектність, призначення, заходи безпеки, забір і приготування зразків, зберігання реактивів, процедура дослідження, облік результатів, оцінка контролю якості. Робота з ручним та автоматичним панчерами при висіканні дисків (техніка проведення). Алгоритм прийняття рішення (ІРТ). Алгоритм підтверджуючої діагностики. Порівнювальна характеристика біохімічних даних у новонароджених з діагностованим та недіагностованим муковісцидозом. Причини підвищення ІРТ при різних синдромах та станах організму. Можливі помилки при інтерпретації результатів дослідження ІРТ. 

Структура переддипломної практики
Назви змістових модулів і тем	Кількість годин	
	денна форма	
	всього	у тому числі	
		л	пр.	с.р.	
1	2	3	4	5	
Змістовий модуль 1. 	
Тема 1. Молекулярні та хромосомні основи спадковості. Мітоз та мейоз - основні фази.	6		6		
Тема 2. Методи класичної цитогенетики. Етапи проведення культивування клітин в поживних середовищах.	8		6	2	
Тема 3. Кліничні та цитогенетичні характеристики найпоширеніших анеуплоїдних синдромів. Хромосомні аберації – причини їх виникнення та види.	2		2		
Тема 4. Варіанти каріотипів при цитогенетичних дослідженнях. Поліморфізм – як варіант норми екстремальних варіантів хромосом.	4		2	2	
Тема 5. Статевий хроматин – природа, діагностичне значення та техніка проведення дослідженя.	3		2	1	
Тема 6. Фіксація клітинної культури – як необхідний етап при отриманні хромосомних препаратів.	7		6	1	
Тема 7. Забарвлення препаратів хромосом. Види та діагностичне значення.	4		3	1	
Тема 8. Класифікація та номенклатура хромосом. Правила запису каріотипу в нормі та патології.	3		3		
Тема 9. Масовий неонатальный скринінг – мета, критерії та основні етапи проведення.	7		6	1	
Тема 10. Фенілкетонурія – спадкове захворюванне дефекту метаболізму фенілаланіну. Неонатальний масовий скринінг на ФКУ (основні етапи та правила проведення). Флуорометричний метод дослідження фенілаланіну.	2	3	4	5	
Тема 11. Вроджений гіпотиреоз. Етіологія, класифікація. Неонатальний масовий скринінг на ВГ (основні етапи та правила проведення). Імуноферментний метод дослідження ТТГ.	7		6	1	
Тема 12. Адреногенітальний синдром - спадкове захворювання,  обумовлене порушеням синтезу гормонів кори наднирок. Клінічні ознаки, класифікація форм. Імуноферментний аналіз дослідження 17–гідроксіпрогестерону.	6		5	1	
Тема 13. Клінічні форми муковісцидозу – спадкового захворювання ураження залоз зовнішньої секреції. Флуорометричний аналіз визначення імунореактивного трипсину (ІРТ).	6		5	1	
	
Підсумковий модульний контроль.	5		4	1	
ВСЬОГО	72		60	12	

Теми практичних занять переддипломної практики
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1	2	3	
1	Молекулярні та хромосомні основи спадковості. Мітоз та мейоз - основні фази.	6	
2	Методи класичної цитогенетики. Етапи проведення культивування клітин в поживних середовищах.	6	
3	Кліничні та цитогенетичні характеристики найпоширеніших анеуплоїдних синдромів. Хромосомні аберації – причини їх виникнення та види.	2	
4	Варіанти каріотипів при цитогенетичних дослідженнях. Поліморфізм – як варіант норми екстремальних варіантів хромосом.	2	
5	Статевий хроматин – природа, діагностичне значення та техніка проведення дослідженя.	2	
6	Фіксація клітинної культури – як необхідний етап при отриманні хромосомних препаратів.	6	
7	Забарвлення препаратів хромосом. Види та діагностичне значення.	3	
8	Класифікація та номенклатура хромосом. Правила запису каріотипу в нормі та патології.	3	
9	Масовий неонатальный скринінг – мета, критерії та основні етапи проведення.	6	
10	Фенілкетонурія – спадкове захворюванне дефекту метаболізму фенілаланіну. Неонатальний масовий скринінг на ФКУ (основні етапи та правила проведення). Флуорометричний метод дослідження фенілаланіну.	6	
10	Вроджений гіпотиреоз. Етіологія, класифікація. Неонатальний масовий скринінг на ВГ (основні етапи та правила проведення). Імуноферментний метод дослідження ТТГ.	5	
11	Адреногенітальний синдром - спадкове захворювання,  обумовлене порушеням синтезу гормонів кори наднирок. Клінічні ознаки, класифікація форм. Імуноферментний аналіз дослідження 17–гідроксіпрогестерону.	5	
12	Клінічні форми муковісцидозу – спадкового захворювання ураження залоз зовнішньої секреції. Флуорометричний аналіз визначення імунореактивного трипсину (ІРТ).	4	
13	Клінічні форми муковісцидозу – спадкового захворювання ураження залоз зовнішньої секреції. Флуорометричний аналіз визначення імунореактивного трипсину (ІРТ).	4	
14	Підсумковий модульний контроль	4	
	ВСЬОГО 	60	

Самостійна робота
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1.	Заповнення основної звітної документації- Щоденника переддипломної практики.	11	
2.	Підготовка до підсумкового модульного контролю.	1	
	ВСЬОГО	12	

3. Рекомендована література.
Базова
1.	Р. В. Богатирьова, О. Я. Гречаніна Генетика репродуктивніх втрат.- К., 2003.
2.	Е. А. Беникова, Т. И. Бужиевская, Е. М. Сильванская Генетика эндокринных заболеваний. - К., 1993.
3.	Медицинская лабораторная диагностика. Справочник (программы и алгоритмы) /под редакцией проф. А. И. Карпищенко/. - Санкт-Петербург, 1997.
4.	Е. Ф. Давиденкова, Д. К. Верлинская, С. Ф. Тысячнюк Клинические синдромы при аномалиях половых хромосом. - Ленинград: Медицина, 1973.
5.	Основы цитогенетики человека / под редакцией А. А. Прокофьевой-Бельговской/. - М.: Медицина, 1969.
6.	Ю. И. Барашнев, Ю. Е. Вельтищев Наследственные болезни обмена веществ у детей. - Ленинград: Медицина, 1978.
7.	А. Ф. Захаров, В. А. Бенюш, Н. П. Кулешов Хромосомы человека. Атлас. - М.: Медицина, 1982.
8.	С. Г. Ворсанова, Ю. Б. Юров, В. Н. Чернышов Хромосомные синдромы и аномалии. Классификация и номенклатура. - Ростов-на-Дону, 1999.
9.	Н. П. Бочков, А. Ф. Захаров, В. И. Иванов Медицинская генетика.- М.: Медицина, 1984.
10.	Е. Т. Лильин, Е. А. Богомазов, П. Б. Гофман-Кадошников Генетика для врачей.- М.: Медицина, 1990.
11.	Стандарти аналізу препаратів хромосом людини (методичні рекомендації) МОЗ Украіни Український центр наукової медичної інформації та патентно-ліцензійної роботи.- К., 2003. 
12.	Цитогенетичні методи дослідження хромосом людини.МОЗ України Український центр наукової медичної інформації та патентно-ліцензійної роботи.- К., 2003.

Допоміжна
1.	Використання метода полімеразної ланцюгової реакції в клінічній практиці. Моїсеєнко Р. А., Гречаніна О. Я., Здибська О. П., Гусар В. А., Василенко Ю. В. - Харків, ХДМУ- 2005. 
2.	Мітохондріальні хвороби. Гречаніна О. Я., Гречаніна Ю. Б., Молодан  Л. В., Здибська О. П., Гусар В. А. - Харків, ХДМУ- 2005. - 1,5 друкованих аркушів.
3.	Природжений гіпотиреоз. Клініка. Діагностика. Лікування. Моїсеєнко Р. А., Гречаніна О. Я., Здибська О. П., Новікова І. В., Гольдфарб І. Г., Самоваров В. В., Бугайова О. В. - Харків, ХДМУ - 2005. - 1,25 друкованих аркушів.
4.	С. И. Козлова, Э. Семанова, И. С. Демикова, О. Э. Блинникова. Наследственные синдромы и медико-генетическое консультирование. Справочник. - Л.:Медицина, 1987.
5.	Дьякова Т. Є. Збірник задач з загальної та мед. генетики. – Чернівці, 1996. 
6.	Системні скелетні дисплазії. Укладачі: Моїсеєнко Р. А., Гречаніна О. Я., Майборода Т. А., Снарська М. В. - Харків, ХДМУ- 2005. – 1,25 друкованих аркушів.
7.	Ю. Б. Гречаніна «Спадкові хвороби, які супроводжуються судомним синдромом». Рекомендовано МОЗ України як учбовий посібник для студентів вищих медичних навчальних закладів IV рівня акредитації та лікарів-інтернів. Харків, ХНМУ.  2008, 83 с.
8.	The metabolic basis of inherited diseases/ Ed. D. B. Stanbury.-New York: McGraw-Hill. 1989.
9.	V. A. McKusick. Mendelian inheritance in man. 10-th ed. v. l,2. Johris Hopkins Univ. Press. 1992.
10.	Wallace C. D., Brown M. D., Lott M. T. Mitochondrial DNA variation in human evolution and disease // Gene 238. 1999. P. 211-230. 
11.	Wallace C. D., Brown M. D., Lott M. T. Mitochondrial genetics.
12.	Геномика-медицине. Научное издание/ под ред. Академика РАМН 
В. И. Иванова, академика РАН Л. Л. Киселева. – М: ИКЦ «Академкнига», 2005. – 392 с.
13.	 Ворсанова С. Г., Юров И. Ю., Соловьев И. В., Юров Ю. Б. Гетерохроматиновые районы хромосом человека: Клинико-биологические аспекты. – М. : ИД «Медпрактика - М», 2008, 300 с. 
14.	Використання метода полімеразної ланцюгової реакції в клінічній практиці. Моїсеєнко Р. А., Гречаніна О. Я., Здибська О. П., Гусар В. А., Василенко Ю. В. - Харків, ХДМУ- 2005. 
15.	Ю. Б. Гречаніна «Спадкові хвороби, які супроводжуються судомним синдромом». Рекомендовано МОЗ України як учбовий посібник для студентів вищих медичних навчальних закладів IV рівня акредитації та лікарів-інтернів. Харків, ХНМУ. 2008, 83 с.
16.	Кравченко О. В., Сорокман Т. В., Ясніковська С. М., Ластівка І. В. Тестовий контроль з основних питань медичної генетики в акушерстві та педіатрії. - Чернівці: Медакадемія, 2004. - 60 с.
17.	Алгоритм управління профілактикою природженої патології на рівні первинної медико-санітарної допомоги: (Мет.рек.)/Укл. Рудень В.- Львів: Львів. держ. мед. ун-т. – 2002. – 24 с. 
18.	Первинна профілактика вродженої і спадкової патології: (Мет.рек)) / Укл. Тимченко О. та ін. – К.: Ун-т гігієни та мед. екол. ім. О.М.Марзаєва, 2001. – 27 с. 
19.	Гречаніна О. Я., Гречаніна Ю. Б. Геномний імпринтинг та хвороби імпринтингу: Методичні рекомендації. –Харків, 1997.- 14с.

Модуль 1.
Змістовий модуль 5
Переддипломна практика з цитологічної діагностики

1.	Мета та завдання переддипломної практики

1.1. Мета проведення  переддипломної практики полягає у формуванні, закріпленні та актуалізації у студентів, на посаді лікаря-лаборанта, вмінь та навичок проведення лабораторних робіт у клініко-діагностичній та цитологічних лабораторіях лікувально-профілактичних установ в межах цілей, визначених у освітньо-професійній програмі підготовки фахівця за спеціальністю 8.12010007 “Лабораторна діагностика”.

1.2. Завданням практики є, в умовах цитологічної лабораторії, дотримуючись правил техніки безпеки та особистої гігієни, використовуючи відповідне лабораторне оснащення, проводити відбір матеріалу з біоптату органів і тканин, екскретів, секретів, зішкрябів, пунктатів, отриманих іншим шляхом,  виготовляти мазки та проводити мікроскопічне дослідження з диференціацією морфології клітин, характерних для різних патологічних процесів з оформленням результатів дослідження.

1.3. Після проходження переддипломної практики студент повинен
знати:
•	Керуючись нормативними документами МОЗ України, спираючись на перелік типового обладнання, інструкції та інші нормативні документи, маючи штатний розпис, укомплектувати профільну лабораторію відповідним оснащенням, реактивами, необхідною медичною документацією до стадії готовності проведення досліджень з обладнання робочого місця.
•	Дотримуючись нормативних документів, правил техніки безпеки, протипожежної безпеки, виробничої санітарії, протиепідемічного режиму, використовуючи відповідні засоби колективного та індивідуального захисту, створювати безпечні умови праці для працівників лабораторії і пацієнтів.
•	Організувати процес роботи в лабораторіях шляхом групування однотипних досліджень відповідно до методик.
•	Проводити кількісні розрахунки для оцінки аналізу, об'єму та якості роботи лабораторії.
•	Проводити обробку та аналіз обліково-звітної документації.
•	Розраховувати вартість дослідження.
•	Брати участь у ціноутворенні в системі надання платних медичних послуг.
•	Працювати з прайс –листами, готувати замовлення.
•	Обчислювати та давати оцінку показників лабораторії.
•	Робити висновки та давати рекомендації щодо оптимізації діяльності лабораторії.
•	Використовуючи прийоми менеджменту, спираючись на нормативні документи МОЗ України, розробляти:
-план роботи персоналу лабораторії;
-науково-практичні підходи до підбору та розміщення кадрів;
-приймати управлінські рішення;
-оформляти матеріали для ліцензування та акредитації лабораторії.
•	Для досягнення ефективного ділового спілкування й ефективної діяльності лабораторії, спираючись на етичний кодекс медика, дотримуючись принципів професійної етики та деонтології, використовуючи соціологічні, психологічні методи повинен вміти: 
-вирішувати деонтологічні завдання пов’язані з проведенням лабораторних досліджень; 
-забезпечити сприятливий психологічний клімат в колективі;
-проводити тестування для визначення психологічних особливостей особистості співробітників;
-оцінювати професійний і моральний стан працівників колективу;
-вирішувати конфліктні та стресові ситуації;
-проводити психопрофілактичну роботу.
•	Керуючись нормативними документами, правилами техніки безпеки, виробничої санітарії та протиепідемічного режиму, контролювати в умовах лабораторій дотримання персоналом безпечних умов праці.
•	На підставі відповідних інструктивних матеріалів і методик в умовах лабораторій, забезпечувати контроль та оцінку роботи за якістю забору, доставки, підготовки біологічного матеріалу,  проб  тощо для дослідження.
•	Контролювати правильність виготовлення та зберігання реактивів, живильних середовищ, розчинів відповідно до методик в умовах лабораторій з дотриманням правил техніки безпеки. 
•	Контролювати перелік необхідних лабораторних досліджень до кожної патології зокрема, відповідно до протоколів для забезпечення ефективності діагностики, лікування та прогнозування захворювань; здійснювати консультативний взаємозв’язок з клініцистами.
•	Використовуючи результати лабораторних досліджень для діагностики найрізноманітніших патологій, їх перебігу, прогнозування в умовах лабораторії з дотриманням безпечних умов праці згідно з кваліфікацією магістра.
•	Відповідно до сучасних медичних технологій, діагностичних методик проводити: 
-	дослідницьку та експериментальну роботу;
-	обробку отриманих результатів із застосуванням статистичних методик;
-	самостійні наукові дослідження з проблем лабораторної медицини з оформленням протоколів, дослідів тощо.
вміти:
•	Обладнати робоче місце відповідно до виду біохімічних досліджень.
•	За морфологічними ознаками, макро- та мікроскопічного вивчення нативних і забарвлених препаратів, описати цитологічну картину мазків, змін епітелію з відповідним висновком.
•	Діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини легенів за морфологічними змінами епітелію в нативних і забарвлених препаратах з описом цитологічної картини та відповідним висновком.
•	За морфологічними ознаками змін епітелію в нативних і забарвлених препаратах, діагностувати пухлини сечової системи  з описом цитологічної картини та відповідним висновком.
•	За результатами цитологічного дослідження діагностувати передпухлинні процеси, доброякісні та злоякісні пухлини травного каналу.
•	Діагностувати  фонові, передракові, доброякісні, злоякісні пухлини шийки  та тіла матки, яєчників, грудної залози за результатами цитологічного дослідження з описом і висновком.
•	За морфологічними ознаками клітин, в нативному та пофарбованому препаратах, діагностувати пухлини чоловічої статевої системи з відповідним описом цитологічної картини і висновком.
•	За результатами цитологічного дослідження цереброспінальної рідини, мазків-відбитків з новоутворів, діагностувати пухлини центральної нервової системи з відповідним описом та висновком.
•	Діагностувати пухлини шелепно-лицевої ділянки та шиї за морфологічною картиною цитологічних препаратів з описом та висновком.
•	За результатами цитологічного дослідження виявлених змін, діагностувати пухлини м’яких тканин з відповідним описом та висновком.
•	Діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини кісткової, хрящової тканин за результатами цитологічного дослідження з описом і висновком.
•	За морфологічними ознаками змін епітелію в нативному та забарвленому препараті, діагностувати доброякісні та злоякісні пухлини шкіри з описом цитологічної картини і відповідним висновком.
•	За результатами цитологічного дослідження виявлених в біоптатах, діагностувати специфічні та неспецифічні захворювання, пухлини лімфатичних вузлів (первинні та метастатичні) з відповідним описом і висновком.
•	Діагностувати мезотеліому та метастатичні ураження очеревини і плеври  раком з описом цитологічної картини та відповідним висновком.
На проходження практики відводиться 108 годин 3 кредити ЄКТС
2. Інформаційний обсяг змістовного модулю 5
Найменування показників 	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика переддипломної практики	
		денна форма навчання	
Кількість кредитів –  3	Галузь знань
22 Охорона здоров’я	Нормативна	
Модулів – 1	Спеціальність:
224 Технології медичної діагностики та лікування	Рік підготовки –
2-й	
Змістових модулів – 1		Семестр –
3-й	
Загальна кількість годин - 108			
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 90
самостійної роботи студента – 18	Освітньо-кваліфікаційний рівень:
магістр	Практичні –
90 год	
		Самостійна робота –
18 год	
		Вид контролю –
Поточний, підсумковий модульний контроль теоретичних знань та практичної підготовки (стандартизований)	

Програма переддипломної практики
Модуль 1
Змістовий модуль 5
Тема 1. Задачі, можливості та принципи цитологічного дослідження. Патологія клітини: характеристика ультраструктурних змін та їх значення. 
Тема2. Запальні захворювання шлунку: гострий та хронічний гастрит. Виразкова хвороба шлунку. Діагностичні можливості цитологічного дослідження захворювань шлунку
Тема 3. Цитологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань шийки та тіла матки. 
Тема 4. Патологія молочної та передміхурової залоз. Методи та принципи забору матеріалу для цитологічного дослідження запальних та дисгормональних процесів молочної та передміхурової залоз.
Тема 5. Захворювання щитовидної залози: діагностика тиреоїдитів, нодулярного та дифузного зобу. 
Тема 6. Патоморфологічна діагностика захворювань нирок: морфологічна характеристика гломерулонефритів, тубуло-інтерстиціального нефриту.
Тема 7. Захворювання респіраторного тракту. Пневмонії та абсцес легень. Патоморфологія туберкульозу легень.
Тема 8. Цитологічна діагностика пухлин шкіри. Пухлини з меланінутворюючої тканини.
Тема 9. Цитологічна діагностика пухлин гортані, трахеї, бронхів та легень.
Тема 10. Цитологічна діагностика пухлин сечової, статевої систем.
Тема 11. Пухлини системи крові: класифікація, методи діагностики. Лейкози.
Тема 12. Регіонарні пухлинні захворювання лімфатичної тканини.
Підсумковий модульний контроль.

Структура переддипломної практики
Назви змістових модулів і тем	Кількість годин	
	денна форма	
	всього	у тому числі	
		л	пр.	с.р.	
1	2	3	4	5	
Змістовий модуль 1. 	
Тема 1. Задачі, можливості та принципи цитологічного дослідження. Патологія клітини: характеристика ультраструктурних змін та їх значення.	14		12	2	
Тема 2. Запальні захворювання шлунку: гострий та хронічний гастрит. Виразкова хвороба шлунку. Діагностичні можливості цитологічного дослідження захворювань шлунку.	14		12	2	
Тема 3. Цитологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань шийки та тіла матки. 	8		6	2	
Тема 4. Патологія молочної та передміхурової залоз. Методи та принципи забору матеріалу для цитологічного дослідження запальних та дисгормональних процесів молочної та передміхурової залоз.	8		6	2	
Тема 5. Захворювання щитовидної залози: діагностика тиреоїдитів, нодулярного та дифузного зобу. 	7		6	1	
Тема 6. Патоморфологічна діагностика захворювань нирок: морфологічна характеристика гломерулонефритів, тубуло-інтерстиціального нефриту.	7		6	1	
Тема 7. Захворювання респіраторного тракту. Пневмонії та абсцес легень. Патоморфологія туберкульозу легень.	7		6	1	
Тема 8. Цитологічна діагностика пухлин шкіри. Пухлини з меланінутворюючої тканини.	7		6	1	
Тема 9. Цитологічна діагностика пухлин гортані, трахеї, бронхів та легень.	7		6	1	
Тема 10. Цитологічна діагностика пухлин сечової, статевої систем.	8		7	1	
Тема 11. Пухлини системи крові: класифікація, методи діагностики. Лейкози.	8		7	1	
Тема 12. Регіонарні пухлинні захворювання лімфатичної тканини.	7		6	1	
Тема 13. Підсумковий модульний контроль.	6		4	2	
ВСЬОГО 	108		90	18	

Теми практичних занять переддипломної практики
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1	Задачі, можливості та принципи цитологічного дослідження. Патологія клітини: характеристика ультраструктурних змін та їх значення.	12	
2	Запальні захворювання шлунку: гострий та хронічний гастрит. Виразкова хвороба шлунку. Діагностичні можливості цитологічного дослідження захворювань шлунку.	12	
3	Цитологічна діагностика запальних і дисгормональних захворювань шийки та тіла матки. 	6	
4	Патологія молочної та передміхурової залоз. Методи та принципи забору матеріалу для цитологічного дослідження запальних та дисгормональних процесів молочної та передміхурової залоз.	6	
5	Захворювання щитовидної залози: діагностика тиреоїдитів, нодулярного та дифузного зобу. 	6	
6	Патоморфологічна діагностика захворювань нирок: морфологічна характеристика гломерулонефритів, тубуло-інтерстиціального нефриту.	6	
7	Захворювання респіраторного тракту. Пневмонії та абсцес легень. Патоморфологія туберкульозу легень.	6	
8	Цитологічна діагностика пухлин шкіри. Пухлини з меланінутворюючої тканини.	6	
9	Цитологічна діагностика пухлин гортані, трахеї, бронхів та легень.	6	
10	Цитологічна діагностика пухлин сечової, статевої систем.	7	
11	Пухлини системи крові: класифікація, методи діагностики. Лейкози.	7	
12	Регіонарні пухлинні захворювання лімфатичної тканини.	6	
13	Підсумковий модульний контроль	4	
	ВСЬОГО 	90	
Самостійна робота
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1.	Заповнення основної звітної документації- Щоденника переддипломної практики.	16	
2.	Підготовка до підсумкового модульного контролю.	2	
	ВСЬОГО	18	

3. Рекомендована література
Базова
1. Базарнова М. А. Руководство по клинической лабораторной диагностике. Киев : Вища школа. Головное изд-во. – 1981. – 312 с.
2. Божок Ю. М. Цитологічна діагностика новоутворень щитовидної залози. Київ : ТОВ «Міжнародна фінансова агенсія», 1997. – 116 с.
3. Глузман Д. Ф. и соавт. Лябораторная диагностика онкогематологических заболеваний. – Киев, «Морион», 1998. – 334 с.
4. Глузман Д. Ф. и соавт. Диагностическая иммуноцитохимия опухолей. Киев : «Морион», 2003. – 156 с.
10. Гончаров Н. П. и соавт. Атлас морфологических форм сперматозоидов. Москва : ООО «Медицинское информационное агенство», 2006. – 96 с.
5. Криволапов Ю. А. Морфологическая диагностика лимфом. / 
Ю. А. Криволапов, Е. Е. Леенман // –Санкт-Петербург, КОСТА, 2006. – 207 с.
6. Луговская С. А., Почтарь М. Е., Тупицын Н. Н. Иммунофенотипирование в диагностике гемобластозов. М.-Тверь : ООО «Издательство Триада», 2005. – 166 с.
7. Микроскопическая техника. Руководство для врачей и лаборантов. (под ред. Д. С. Саркисова и Ю. Л. Перова). – М. : Медицина, 1996. – 540 с.
8. Морозова В. Т., Луговская С. А. Лимфатические узлы: цитологическая диагностика. Москва : Кафедра КЛД, 2003. – 70 с.
9. Струков А. І., Сєров В. В. Патологічна анатомія / Пер. з російської мови 4-го вид., стереотипне. – Х.: Факт, 2000. – 864 с.
10. Шабалова И. П., Джангирова Т. В., Волченко Н. Н., Пугачев К. К. Цитологический атлас : Диагностика заболеваний молочной железы. М. - Тверь: ООО «Губернская медицина», 2001. – 120с., 300 ил.
11. Шабалова И. П. Цитологический атлас: Критерии диагностики заболеваний шейки матки: пособие для врачей. М. – Тверь: ООО «Издательство Триада», 2005. – 119 с., 383 ил.
12. Шабалова И. П., Касоян К. Т. Цитологическая диагностика заболеваний шейки и тела матки. Москва : ООО «Издательство Триада», 2010. – 230 с.
13. Шлопов В. Г. Патологічна анатомія. – Вінниця : Нова книга. 2004. – 
768 с. 
Шона К. Андерсон , Кейла Б. Поулсен Атлас гематологии. – Москва: Логосфера. 2007. – 597 с.
Допоміжна
1. Аруин Л. И. Морфологическая диагностика болезней желудка и кишечника. / Л. И. Аруин, Л. Л. Капуллер, В. А. Исаков // М., «Триада-Х», 1998. – 496 с.
2. Быков В. Л. Частная гистология человека. – М., СОТИС, 1997. – 301 с.
3. Василенко И. В. и соавторы. Предрак и рак желудка. Киев: «Книга плюс», 2001. – 228 с.
4. Глузман Д. Ф. и соавт. Опухоли кроветворной и лимфоидной тканей (цитоморфология, иммуноцитохимия, алгоритмы диагностики). Киев : ООО ДИА, 2008. – 196 с.
5. Глузман Д. Ф. и соавт. Иммуноцитохимичечская диагностика опухолей кроветворной и лимфоидной тканей у детей. Киев: ООО ДИА, 2005. – 216 с.
6. Долгов В. В. и соавт. Лабораторная диагностика мужского бесплодия. Москва : ООО «Издательство Триада», 2006. – 141 с.
7. Морфологічна діагностика аутоімунного тиреоїдиту і раку щитовидної залози таїх поєднання. Методичні рекомендації. // В. О. Туманський, 
Ю. В. Мартовицька // – Київ, 2004. – 41 с.
8. Патологоанатомическая диагностика опухолей человека. Руководство в 2 томах. / Под ред. Н. А. Краевского, А. В. Смольянникова, Д. С. Саркисова // М. : Медицина, 1993.  
9. Хмельницкий О. Х. Патоморфологическая диагностика гинекологических заболеваний. / О. Х. Хмельницкий // Санкт-Петербург: СОТИС, 1994. – 480 с.
10. Цветкова Г. М. Патоморфологическая диагностика заболеваний кожи. / Г. М. Цветкова, В. Н. Мордовцев // –  М. : Медицина, 1986. – 304 с. 

Модуль 1
Змістовий модуль 6
Переддипломна практика з санітарно-гігієнічної експертизи

1. Мета та завдання переддипломної практики 

1.1. Мета проведення переддипломної практики полягає у формуванні, закріпленні та актуалізації у студентів, на посаді лікаря-лаборанта, вмінь та навичок проведення лабораторних робіт у лабораторіях установ держсанепідслужби України та у іншіх спеціалізованих лабораторіях з метою визначення безпечності та якості харчових продуктів, факторів мікроклімату виробничих приміщень та визначення забруднення об’єктів навколишнього природного середовища у освітньо-професійній програмі підготовки фахівця за спеціальністю 224 Технології медичної діагностики та лікування.
1.2. Завданням практики є використовуючи відповідне до методик обладнання, проводити відбір та здійснювати лабораторні дослідження грунту, води, атмосферного повітря, дослідження харчових продуктів, проведення інструментальних досліджень шуму, рівнів вібрації, освітлюваності та здійснювати лабораторні дослідження повітря робочої зони на виробництві для проведення державної санітарно-епідеміологічної експертизи. 

1.3. Після проходження переддипломної практики студент повинен 
знати:
•	Керуючись нормативними документами МОЗ України, спираючись на перелік типового обладнання, інструкції та інші нормативні документи, маючи штатний розпис, укомплектувати профільну лабораторію відповідним оснащенням, реактивами, необхідною медичною документацією до стадії готовності проведення досліджень з обладнання робочого місця.
•	Дотримуючись нормативних документів, правил техніки безпеки, протипожежної безпеки, виробничої санітарії, протиепідемічного режиму, використовуючи відповідні засоби колективного та індивідуального захисту, створювати безпечні умови праці для працівників лабораторії.
•	Організувати процес роботи в лабораторіях шляхом групування однотипних досліджень відповідно до методик.
•	Проводити кількісні розрахунки для оцінки аналізу, об'єму та якості роботи лабораторії.
•	Проводити обробку та аналіз обліково-звітної документації.
•	Обчислювати та давати оцінку показників лабораторії;
•	Робити висновки та давати рекомендації щодо оптимізації діяльності лабораторії. 
•	Використовуючи прийоми менеджменту, спираючись на нормативні документи МОЗ України, розробляти:
•	план роботи персоналу лабораторії;
•	науково-практичні підходи до підбору та розміщення кадрів;
•	приймати управлінські рішення;
•	оформляти матеріали для ліцензування та акредитації лабораторії.
•	Для досягнення ефективного ділового спілкування й ефективної діяльності лабораторії, спираючись на етичний кодекс медика, дотримуючись принципів професійної етики та деонтології, використовуючи соціологічні, психологічні методи повинен вміти: 
•	вирішувати деонтологічні завдання, пов’язані з проведенням лабораторних досліджень; 
•	забезпечити сприятливий психологічний клімат в колективі;
•	проводити тестування для визначення психологічних особливостей особистості співробітників;
•	оцінювати професійний і моральний стан працівників колективу;
•	вирішувати конфліктні та стресові ситуації;
•	проводити психопрофілактичну роботу.
•	Керуватися нормативними документами, правилами техніки безпеки, виробничої санітарії та протиепідемічного режиму, контролювати в умовах лабораторій дотримання персоналом безпечних умов праці.
•	На підставі відповідних інструктивних матеріалів і методик в умовах лабораторій, забезпечувати контроль та оцінку роботи за якістю забору, доставки, підготовки біологічного матеріалу,  проб  тощо для дослідження.
•	Контролювати правильність виготовлення та зберігання реактивів, живильних середовищ, розчинів відповідно до методик в умовах лабораторій з дотриманням правил техніки безпеки. 
•	Контролювати перелік необхідних лабораторних досліджень відповідно до встановлених методік. 
•	 Використовуючи результати лабораторних досліджень для проведення державної санітарно-епідеміологічної експертизи з дотриманням безпечних умов праці згідно з кваліфікацією магістра.
•	Відповідно до сучасних медичних технологій, діагностичних методик проводити: 
•	дослідницьку та експериментальну роботу;
•	обробку отриманих результатів із застосуванням статистичних методик;
•	самостійні наукові дослідження з проблем лабораторної медицини з оформленням протоколів, дослідів тощо.

вміти:
•	Обладнати робоче місце відповідно до виду досліджень.
•	Використовувати професійно-профільні знання, практичні навички та уміння здійснювати відбір проб для санітарно-гігієнічної експертизи, проводити складні фізико-хімічні методи дослідження з подальшою їх інтерпретацією.
•	Використовувати професійно-профільні знання та практичні навички, уміння обґрунтовувати результати досліджень атмосферного повітря, повітря закритих приміщень, питної води, води водойм, стічних вод, ґрунту для оцінки їх відповідності до вимог Держстандартів.
•	Використовувати професійно-профільні знання та практичні навички, уміння аналізувати результати досліджень харчових продуктів, обстежень закладів харчової промисловості та громадського харчування для оцінки їх відповідності до вимог Держстандартів.
•	Використовувати професійно-профільні знання та практичні навички, уміння обґрунтовувати результати лабораторних досліджень хімічних і фізичних факторів виробничого середовища для оцінки їх відповідності до вимог Держстандартів.
•	Дані лабораторного дослідження полімерних матеріалів, вмісту пестицидів та агрохімікатів у об'єктах довкілля і харчових продуктах для оцінки їх токсикологічної безпеки.
•	Використовувати професійно-профільні знання та практичні навички, уміння обґрунтовувати відповідність дитячих меблів, підручників, іграшок, одягу, взуття тощо санітарно-гігієнічним вимогам.
•	Використовувати професійно-профільні знання та практичні навички, уміння здійснювати аналіз результатів дозиметричного та радіометричного контролю для оцінки їх безпечності. 
•	Проводити державну санітарно-епідеміологічну експертизу з подальшою видачею висновків щодо відповідності до вимог санітарного законодавства України.
•	Проводити внутрішньо-лабораторний і міжлабораторний контроль якості досліджень у лабораторіях різного профілю.
•	Розробляти профілактичні заходи, спрямовані на усунення або зменшення впливу негативних чинників з метою збереження та зміцнення здоров’я населення.
•	Використовувати отриману інформацію та результати її аналітичної обробки для набуття фахових знань, навичок з певних складових професійної діяльності.
•	Використовуючи знання іноземної мови (іноземних мов), мати навички збору інформації, вміти збагачувати свій інтелект шляхом самоосвіти, накопичувати знання та навички з різних аспектів професійної діяльності.

На проходження практики відводиться 72 годин 2 кредити ЄКТС.

2. Інформаційний обсяг змістовного модулю 6
Найменування показників 	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика переддипломної практики	
		денна форма навчання	
Кількість кредитів –  2	Галузь знань
22 Охорона здоров’я	Нормативна	
Модулів – 1	Спеціальність:
224 Технології медичної діагностики та лікування	Рік підготовки –
2-й	
Змістових модулів – 1		Семестр –
3-й	
Загальна кількість годин - 72			
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 60
самостійної роботи студента – 12	Освітньо-кваліфікаційний рівень:
магістр	Практичні –
60 год	
		Самостійна робота –
12 год	
		Вид контролю –
Поточний, підсумковий модульний контроль теоретичних знань та практичної підготовки (стандартизований)	

Програма переддипломної практики
Модуль 1
Змістовий модуль 6
Тема 1. Визначення бензапірену в повітряному середовищі методом високоефективної рідинної хроматографії. 
Тема 2. Визначення насичених вуглеводнів в повітрі робочої зони газохроматографічним методом.
Тема 3. Визначення етилацетату в повітрі над меблями і матеріалами для меблів газохроматографічним методом.
Тема 4. Визначення метилового спирту в атмосферному повітрі. 
Тема 5. Визначення вмісту миш’яку у питній воді методом інверсійної вольтамперометрії.
Тема 6. Визначення масової частки рухомих форм нікелю у ґрунті атомно-абсорбційним методом. 
Тема 7. Визначення свинцю та кадмію в харчових продуктах полярографічним методом.
Тема 8. Визначення вмісту ртуті в харчових продуктах методом безполуменевої атомної абсорбції (метод холодної пари).
Тема 9. Визначення хлорорганічних пестицидів (ХОП) у сировині та харчових продуктах на прикладі олії рослинної та зернових продуктів.
Тема 10. Визначення кадмію у керамічному посуді атомно-абсорбційним методом.
Тема 11. Визначення нітратів у воді шахтного колодязя.
Тема 12. Вимірювання рівнів шуму та вібрації.
Тема 13. Визначення вмісту аміаку у воді відкритого водоймища 1 категорії. 
Тема 14. Визначення вмісту бензолу, ксилолу, толуолу та формальдегіду у повітрі робочої зони.
Тема 15. Визначення вмісту кремнію у бутильованій воді.
Підсумковий модульний контроль.

Структура переддипломної практики
Назви змістових модулів і тем	Кількість годин	
	денна форма	
	всього	у тому числі	
		л	пр.	с.р.	
1	2	3	4	5	
Змістовий модуль 1. 	
Тема 1. Визначення бензапірену в повітряному середовищі методом високоефективної рідинної хроматографії.	4		4		
Тема 2 Визначення насичених вуглеводнів в повітрі робочої зони газохроматографічним методом.	4		4		
Тема 3. Визначення етилацетату в повітрі над меблями і матеріалами для меблів газохроматографічним методом.	4		4		
Тема 4. Визначення метилового спирту в атмосферному повітрі. 	5		4	1	
Тема 5. Визначення вмісту миш’яку у питній воді методом інверсійної вольтамперометрії. 	5		4	1	
Тема 6. Визначення масової частки рухомих форм нікелю у ґрунті атомно-абсорбційним методом.	5		4	1	
Тема 7. Визначення свинцю та кадмію в харчових продуктах полярографічним методом.	4		4		
Тема 8. Визначення вмісту ртуті в харчових продуктах методом безполуменевої атомної абсорбції (метод холодної пари).	5		4	1	
Тема 9. Визначення хлорорганічних пестицидів (ХОП) у сировині та харчових продуктах на прикладі олії рослинної та зернових продуктів.	5		4	1	
Тема 10. Визначення кадмію у керамічному посуді атомно-абсорбційним методом.	5		4	1	
Тема 11. Визначення нітратів у воді шахтного колодязя.	5		4	1	
Тема 12. Вимірювання рівнів шуму та вібрації.	5		4	1	
Тема 13. Визначення вмісту аміаку у воді відкритого водоймища 1 категорії.	5		4	1	
Тема 14. Визначення вмісту бензолу, ксилолу, толуолу та формальдегіду у повітрі робочої зони.	5		4	1	
Тема 15. Визначення вмісту кремнію у бутильованій воді. Підсумковий модульний контроль	6		4	2	
ВСЬОГО 	72		60	12	
Теми практичних занять переддипломної практики
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1	Визначення бензапірену в повітряному середовищі методом високоефективної рідинної хроматографії.	4	
2	Визначення насичених вуглеводнів в повітрі робочої зони газохроматографічним методом.	4	
3	Визначення етилацетату в повітрі над меблями і матеріалами для меблів газохроматографічним методом.	4	
4	Визначення метилового спирту в атмосферному повітрі. 	4	
5	Визначення вмісту миш’яку у питній воді методом інверсійної вольтамперометрії. 	4	
6	Визначення масової частки рухомих форм нікелю у ґрунті атомно-абсорбційним методом.	4	
7	Визначення свинцю та кадмію в харчових продуктах полярографічним методом.	4	
8	Визначення вмісту ртуті в харчових продуктах методом безполуменевої атомної абсорбції (метод холодної пари).	4	
9	Визначення хлорорганічних пестицидів (ХОП) у сировині та харчових продуктах на прикладі олії рослинної та зернових продуктів.	4	
10	Визначення кадмію у керамічному посуді атомно-абсорбційним методом.	4	
11	Визначення нітратів у воді шахтного колодязя.	4	
12	Вимірювання рівнів шуму та вібрації.	4	
13	Визначення вмісту аміаку у воді відкритого водоймища 1 категорії.	4	
14	Визначення вмісту бензолу, ксилолу, толуолу та формальдегіду у повітрі робочої зони.	4	
15	Визначення вмісту кремнію у бутильованій воді. Підсумковий модульний контроль	4	
	ВСЬОГО 	60	

Самостійна робота
№
з/п	Назва теми	Кількість
годин	
1.	Заповнення основної звітної документації- Щоденника переддипломної практики.	10	
2.	Підготовка до підсумкового модульного контролю.	2	
	ВСЬОГО	12	

3. Рекомендована література
Базова
1. Аруин Л. И. Морфологическая диагностика болезней желудка и кишечника. / Л. И. Аруин, Л. Л. Капуллер, В. А. Исаков // М., «Триада-Х», 1998. – 496с.
2. Быков В. Л. Частная гистология человека. – М., СОТИС, 1997. – 301 с.
3. Василенко И. В. и соавторы. Предрак и рак желудка. / Киев: «Книга плюс», 2001. – 228 с.
4. Глузман Д. Ф. и соавт. Лябораторная диагностика онкогематологических заболеваний. / Киев, «Морион», 1998. – 334 с.
5. Криволапов Ю. А. Морфологическая диагностика лимфом. / 
Ю. А. Криволапов, Е. Е. Леенман // –Санкт-Петербург, КОСТА, 2006. – 207 с.
6. Микроскопическая техника. Руководство для врачей и лаборантов. (под ред. Д. С. Саркисова и Ю. Л. Перова). / М.:Медицина, 1996. – 540 с.
7. Морфологічна діагностика аутоімунного тиреоїдиту і раку щитовидної залози таїх поєднання. Методичні рекомендації. / В. О. Туманський, Ю. В. Мартовицька // – Київ, 2004. – 41 с.
8. Патологоанатомическая диагностика опухолей человека. Руководство в 2 томах. / Под ред. Н. А. Краевского, А. В. Смольянникова, Д. С. Саркисова // М. : Медицина, 1993.
9. Посмертна імунохроматографічна текспрес-діагностика ВІЛ-інфекції і вірусних гепатитів. Методичні рекомендації. / В. О. Туманський, 
С. Г. Тимошенко, А. В. Куртєв, Ю. О. Шебеко // – Київ, 2009. – 23 с.
10. Струков А. І., Сєров В. В. Патологічна анатомія / Пер. з російської мови 4-го вид., стереотипне. // Х.: Факт, 2000. – 864 с.
11. Хмельницкий О. Х. Патоморфологическая диагностика гинекологических заболеваний. / О. Х. Хмельницкий // Санкт-Петербург: СОТИС, 1994. – 480 с.
12. Цветкова Г. М. Патоморфологическая диагностика заболеваний кожи. / Г. М. Цветкова, В. Н. Мордовцев // – М. : Медицина, 1986. – 304 с.
13. Шлопов В. Г. Патологічна анатомія. // Вінниця: Нова книга, 2004. – 
768 с. 

Форма підсумкового контролю успішності виконання переддипломної практики

Нормативною формою підсумкового контролю успішності виконаної практики є стандартизований підсумковий модульний контроль теоретичних знань та практичної підготовки. 
Підсумковий модульний контроль здійснюється по завершенню вивчення всіх тем модуля на останньому контрольному занятті з модуля. До підсумкового модульного контролю допускаються студенти, які виконали програму переддипломної  практики, мають належно оформлений «Щоденник практики» (Додаток №1) та отримали за поточну діяльність не менше 60 балів.
Підсумковий модульний контроль переддипломної практики студентів  передбачає стандартизований тестовий контроль теоретичних знань та практичної підготовки і вирішення двох ситуаційних завдань.
Максимальна кількість балів, яку може отримати студент під час модульного контролю, становить 100, при цьому: 
- стандартизований тестовий контроль -  40 балів (ситуаційні завдання  -  10 балів - по 1 балів за кожне завдання).
Підсумковий модульний контроль вважається зарахованим, якщо студент набрав не менше 65 балів.

Засоби діагностики успішності виконання 
переддипломної практики.

Діагностика успішності виконаної практики з кожного модулю («Клінічна патогістологія», «Біологічна хімія», «Цитологічна діагностика», «Клінічна імунологія та алергологія», «Санітарно-гігієнічна експертиза» та «Медична генетика») складається з результатів оцінювання:
– поточної успішності;
– стандартизованого підсумкового модульного контролю теоретичних знань та практичної підготовки.
Оцінка за модуль визначається як сума оцінок поточного контролю за змістовий модуль (у балах) та оцінки підсумкового модульного контролю 
(у балах), яка виставляється при оцінюванні теоретичних знань та практичних навичок відповідно до переліку, визначеного програмою практики, і вирішення двох ситуаційних завдань.
Максимальна кількість балів, що присвоюється студентам при засвоєнні модуля (залікового кредиту) – 100, в тому числі за поточну діяльність (змістовий модуль) – 60 балів та за результатами модульного підсумкового контролю – 
40 балів.
Поточний контроль з кожного модулю включає опитування, відповіді на питання на практичних заняттях, виступ з доповіддю, захист рефератів, ведення Щоденника переддипломної практики. Крім того перевірка вмінь і практичних навичок, надбаних магістрами, проводиться шляхом вирішення експериментальних та ситуаційних завдань, проведення дослідів і спостережень та трактування й оцінка їх результатів.
Поточний контроль студентів здійснюється керівником - викладачем практики від кафедри навчального закладу та керівниками переддипломної практики від бази. Поточний контроль здійснюється відповідно до конкретних цілей на змістовому  модулі. 

Вимоги до відповіді:
«5» - знання і розуміння всього програмного матеріалу в повному обсязі;
- послідовне, логічне, обґрунтоване, безпомилкове викладення матеріалу;
- вірне формулювання висновків та узагальнень;
- самостійне, впевнене і правильне застосування знань при вирішенні практичної частини
«4» - знання та розуміння всього програмного матеріалу в цілому;
- послідовне, логічне, обґрунтоване викладення матеріалу;
- допущення окремих несуттєвих помилок під час відповіді;
- правильне і без особливих труднощів застосування знань при вирішенні практичних завдань.
«3» - знання та розуміння тільки основного програмного матеріалу в обсязі, який дозволяє застосувати наступний програмний матеріал;
- спрощене викладення матеріалу;
- допущення окремих суттєвих помилок під час відповіді;
- нечітке та непослідовне застосування окремих знань під час вирішення практичних завдань.
«2» - поверхневе знання і розуміння основного програмного матеріалу в обсязі, який дозволяє застосувати наступний програмний матеріал;
- непослідовне викладення матеріалу з допущенням багатьох істотних помилок;
- невміння робити висновки та узагальнення;
- невміння застосувати знання під час вирішення практичних завдань
Одним із видів діяльності студента та його контролю з боку керівника практики є ведення Щоденника  переддипломної практики, який заповнюється студентом після кожного дня проходження практики та підписується керівником  переддипломної практики від бази та навчального закладу.
Наявність заповненого та завіреного підписом керівників практики  Щоденника є обов'язковим для допуску студента до підсумкового модульного контролю.
Керівники переддипломної практики аналізують роботу студентів на базі практики, враховуючи дисципліну (студент не повинен мати пропусків днів практики), якість ведення Щоденника, якість оволодіння практичними навичками лабораторної діагностики. 
Для оцінювання поточної навчальної діяльності встановлюється єдина шкала, яка визначає фіксовані значення для максимально можливої та мінімально необхідної кількості балів (110 балів, якщо поточні оцінки – «відмінно» та 60 балів, якщо поточні – «задовільно». До 110 максимальних балів можуть додаватись бали за індивідуальну роботу – не більше 10).
Бали за поточну успішність прив’язуються до середньої арифметичної оцінки за традиційною п’ятибальною системою незалежно від кількості занять в модулі.
Індивідуальна робота студентів оцінюється за кожен вид роботи з урахуванням якості її виконання. Максимальна кількість балів, яка може додаватися до кількості балів поточної успішності, не може перевищувати 10 балів.
Підсумковий контроль з кожного модулю практики здійснюється наприкінці модулю у вигляді стандартизованого тестового контролю теоретичних знань та практичної підготовки  (комп’ютерне тестування або на паперовому носії) та вирішення двох ситуаційних завдань.
Оцінка з кожного модулю практики виставляється лише студентам, які виконали програму переддипломної  практики, мають належно оформлений Щоденник практики та отримали за поточну діяльність не менше 60 балів, а також склали підсумковий модульний контроль, набравши не менше ніж 50 балів. Оцінка за практику з кожного модулю є сумою балів за поточну діяльність і підсумкового модульного контролю.
Максимальна кількість балів, яку може отримати студент за практик з кожного модулю становить 100.
Загальна оцінка переддипломної практики магістрів в балах розраховується як середнє арифметичне балів успішності з 6 модулів («Біологічна хімія», «Цитологічна діагностика», «Клінічна патогістологія», «Клінічна імунологія та алергологія», «Санітарно-гігієнічна експертиза» та «Медична генетика»). Після цього студенти ранжуються за шкалою ЄКТС таким чином:
Оцінка ЄКТС	Статистичний показник	
А	Найкращі 10% студентів	
B	Наступні 25% студентів	
C	Наступні 30% студентів	
D	Наступні 25% студентів	
E	Останні 10% студентів	

Шкала оцінювання: національна та ЄКТС 
Сума балів за всі види навчальної діяльності	Оцінка ЄКТС	Оцінка за національною шкалою	
		для практики	
90 – 100	А	відмінно  	
82 – 89	В	добре 	
74 – 81	С		
64 – 73	D	задовільно 	
60 – 63	Е 		
35 – 59	FX	незадовільно з можливістю повторного складання	
  1 – 34	F	незадовільно з обов’язковим повторним вивченням дисципліни	

Додаток №1
Форма № Н-6.03
  
______________________________________________________________________________
(повне найменування вищого навчального закладу)

ЩОДЕННИК ПРАКТИКИ
___________________________________________________________________
(вид і назва практики)
студента ___________________________________________________________
(прізвище, ім’я, по батькові)
Інститут, факультет, відділення________________________________________

Кафедра, циклова комісія _____________________________________________

Освітньо-кваліфікаційний  рівень_______________________________________

Напрям підготовки ___________________________________________________

Спеціальність_______________________________________________________
                                                                (назва)
_________ курс,  група _______________

Студент______________________________________________________
                                                       (прізвище, ім’я, по батькові)

прибув на підприємство, в організацію, установу.

Печатка
підприємства, організації, установи	„___” ____________________ 20___ року

____________     ________________________________________________
    (підпис)                              (посада, прізвище та ініціали відповідальної особи)

Вибув з підприємства, організації, установи.

Печатка
підприємства, організації, установи	  “___” ____________________ 20___ року

_____________     ________________________________________________
                (підпис)                         (посада, прізвище та ініціали відповідальної особи)

Календарний графік проходження практики

№ з/п	Назви робіт	Тижні проходження практики	Відмітки
про виконання	
		1	2	3	4	5		
1	2	3	4	5	6	7	8	

								

								

								

Керівники практики:
від вищого навчального закладу ______ _____________
                                                   (підпис)   (прізвище та ініціали)

від підприємства, організації, установи ______  _____________
                                                                            (підпис)     (прізвище та ініціали)

Робочі записи під час практики

	

	

	

	
	
Відгук і оцінка роботи студента на практиці
_______________________________________________________
	(назва підприємства, організації,  установи)

	

	

	

Керівник практики від підприємства, організації, установи 

 ______________ _____________________
               (підпис)                                     (прізвище та ініціали)

Печатка
	         «______» __________________  20 __ року

Відгук осіб, які перевіряли проходження практики

	

	

	

	

Висновок керівника практики від вищого навчального закладу про проходження практики

	

	

Дата складання заліку „____”_______________20____року  
Оцінка: 
за національною шкалою____________________ 
                                   (літерами)
кількість балів _________________________________
                     (цифрами і літерами)
Керівник практики від  вищого навчального закладу 
____________ ______________________
      (підпис)                (прізвище та ініціали)

Примітки:
1. Форма Щоденника наведена згідно наказу Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України 29 березня 2012 року № 384(у редакції наказу Міністерства освіти і науки Українивід 05 червня 2013 року № 683)
2. Форму призначено для визначення завдань на практику, проведення поточних записів набутих вмінь при виконанні роботи, оцінки результатів практики. Заповнюється студентом особисто, крім розділів відгуку про роботу студента на практиці. 
3. Вищими навчальними закладами можуть вноситися зміни до форми та змістового наповнення «Щоденника практики» залежно від специфіки та профілю вищого навчального закладу.
4. Формат бланка – А5 (148210 мм), брошура 8 сторінок разом з обкладинкою з карткового паперу.